1892.] STEDBESTEMMELSE PAA HØIE BREDDER. 17 



I Forbigaaende kan bemærkes, at Vinkelen 6 ikke er andet 

 end Differensen melleni Stjernens Azimut og Timevinkel ; i Fig. 3 

 er nemlig 



sin PZC D 



sin* R' 



-r • /r/x / e*/\ D cos å , sin a 



men efter Lign. (50 og (60 er = og da tillige ^ = 



= fiPJL? saa bliver sin PZC = sin a, hvoraf felger 

 cos h 



6 = a — t 



naar Azimut som sædvanlig regnes fra den sydlige Side af Me- 

 ridianen, idet da PZC = 180° — a. 



Betragtningen af den samme Figur giver tillige under An- 

 vendelse af Ligningerne (4), (50 og (60 følgende Relation, som 

 ogsaa let udledes af det sfæriske Triangel mellem Zenit, Polen 

 og Stjernen: 



. , A . . sin h -f- sin 5 , <I> . sin h -f- sin 8 <L 



sin (a — t) = sin t • tg ~ = sin a ^ ■ tg 



v ' cos h to 2 cos h 6 2 



Foruden i Meridianen er altsaa Azimut og Timevinkel lige- 

 store (eller = 0) for enhver Stjerne, som staar midt imellem 

 Horizonten og Ækvator Qi = — 5), hvorhos naturligvis For- 

 skjellen for enhver Stjerne bliver desto mindre, jo nærmere man 

 kommer Polerne. Naar h = — 8, bliver Stedlinien ret i hele sin 

 Udstrækning. For en Stjerne imellem Horizonten og Ækvator, 

 men nærmere den første end den sidste, bliver sin h -f- sin 5 

 negativ, d. e. Stedliniens Centrum falder paa den anden Side af 

 Polen. Dette Tilfælde kan dog ikke lettelig forekomme paa 

 heie Bredder, naar man ikke tager Høider helt nede i Nærheden 

 af Horizonten. 



Den parallaktiske Vinkel p faar man paa følgende Maade 

 udtrykt ved de øvrige 5 i det sfæriske Triangel indgaaende 

 Størrelser : 



Vid.-Selsk. Forti. 1892. No. 1. 2 



