1892.] STEDBESTEMMELSE PA A HØIE BREDDER. 



31 



1) KonstruMionen af Kartet Meridian erne optrækkes som 

 rette Linier gjennem Polen. Da Konturer af Land kun behøves 

 for de egentlige Polaregne, kan Meridianerne i Kartets ydre 

 Del optrækkes i betydelig større An tal end nærmere Polen; 

 navnlig bør den Cirkel, der danner Kartnettets Begrænsning, 

 være forsynet helt rundt med en Inddeling, hvorpaa den geo- 

 grafiske Længde kan aflæses med behørig Nøiagtighed. Er 

 Kartet afsluttet ved 20° Bredde, bliver Radien af denne Cirkel 

 ca. 700 mm., Periferien altsaa 4400 mm.; hver Grad bliver da 

 vel 12 mm., og man kan endnu bekvemt optrække Delestreger 

 for hver 10' i Længde, hvorefter det enkelte Minut bliver at 

 aflæse efter Øiemaal, naar Linealen er lagt an gjennem Polen 

 og det Punkt, hvor man befinder sig. 



Parallelcirklerne optrækkes som Cirkler om Polen med Radius 



hvor <]/ er Komplementet til den geocentriske Bredde, der 

 svarer til den geografiske Bredde, som Cirkelen skal betegne. 

 Da Anvendelsen af den geocentriske Bredde som Lettelsesmiddel 

 har tabt noget af sin Betydning ved den nu indkomne Faktor 

 (1 -f- e 2 ), vil man maaske foretrække at beregne Parallelcirklernes 

 Radier efter Formlen 



hvor <]> er Komplementet til den geografiske Bredde. 



Parallelcirklerne behøver forøvrigt kun at optrækkes i et 

 meget begrænset An tal, f. Ex. for hver 5te eller hver 10de Grad, 

 da det ikke vil være bekvemt at have den Inddeling, hvorpaa 

 Bredden kan aflæses med behørig Nøiagtighed, inddraget i selve 

 Kartnettet. Dette kan ske paa en retliniet Skala i Kartets Rand, 

 hvorpaa er afsat en efter ovenstaaende Formel beregnet Inddeling, 

 gaaende f. Ex. fra 70° til 90° Bredde. Da denne, for & = 1000 mm., 

 bliver 178.6 mm. lang, altsaa hver Grad gjennemsnitlig 9 mm., 

 kan den bekvemt have Delestreger for hver 10' i Bredden. 



Derhos maa Kartet i Randen have endnu en Skala til, 



r = c> (l + ^tgi', 



