1892.] STEDBESTEMMELSE PAA HØIE BREDDER. 



33 



For en Solhøide vil Klokkeslettet efter sand Tid i Green- 

 wich umiddelbart angive den vestlige Længde af Meridianen for 

 Stedliniens Centrum, med samme Bemærkning som ovenfor, ifald 

 Klokkeslettet er over 12 Timer. 



Tab. I viser, om Stedlinien for den givne Heide og Dekli- 

 nation kan konstrueres med Passer; er nemlig Centrets Afstand 

 fra Polen, som i denne Tabel er anført i Dele af Kartets Ækvator- 

 radius, saa stor, at Centrum falder for langt udenfor Rammen 

 (D > 0.7, saafremt Kartet gaar til 20° Bredde), bliver Kon- 

 struktionen for besværlig. [For Heider nær Meridianen eller 

 for meget store Værdier af Radien kan Stedlinien trækkes op 

 som ret Linie, lodret paa Centrets Meridian gjennem et Punkt, 

 hvis Afstand fra Polen kan beregnes af ovenstaaende Formel 

 for r. naar man i samme sætter ^ = h ~ b, hvorved negativ 

 r afsættes modsat Vei, se p. 15]. 



Er Høiden tilstrækkelig stor til, at Passeren bekvemt kan 

 benyttes, beregnes Afstanden D fra Polen til Stedliniens Centrum 

 og dennes Radius R efter Formlerne 



. ™\ , +A 

 sin h -f- sin b 



sin h + sin 6 



hvor 8 er Stjernens Deklination, h den maalte Heide, (selvfølgelig 

 rettet for Refraktioo m. v.), og hvor A og B udtages af Tab. II, 

 udtrykt i de Længde-Enheder, hvoraf & indeholder 1000. Ta- 

 bellen giver 



A, naar man søger Høiden paa Siden, Dekl. oventil, 



B, — — — Dekl. paa Siden, Høiden oventil. 

 Naar åerefter Stedlinien er optrukket som en Cirkelbue, 



beregnes den anden maalte Høide paa samme Maade. Skjærings- 

 punktet mellem de to Cirkelbuer vil da paa høiere Bredder end 

 73° give paaværende Sted med al den Nøiagtighed, som et Kart 

 i den ovennævnte Maalestok kan yde (d. e. paa nærmeste Kvartmil). 



Da to Cirkler altid skjærer hinanden i to Punkter, kan det 

 hænde, at ogsaa det andet Skjæringspunkt falder indenfor Kartet, 



Vi<L-Selsk. Forh. 1893. No. L 3 



