1892.] 



KARPLANTERNES UDBREDELSE I NORGE. 



5 



Aspidium lohatum Sw. Tvedestrand: Hasseldalen (Th.). Eid- 

 anger: Versvik; Brevik: Kjorholt (Tr.). Holmestrand: Mulviken 

 (F. Conradi). 



A. Braunii Spenn. (.4. aculeatum jJ (nujulare Bi N. FL). 

 Af flere nye voksesteder fremhæves kun: Kvernes ved foden af 

 Jutulen, Serdalen på Fredøen (Lossius). 



Polystichum Thelypteris Roth. Dybvåg: Sande (Th.). Tjeme: 

 Sandø (!), Vasserland (Gran). Eidanger: melleni Ørstvet og 

 Versvik sj.; tjernene i Bjerkedalen alm. (D.). Gran: våndene 

 nedenfor Alm (Th.), Staksrudtjern ! 



P. cristatum Roth. Kragerøen ved Fredrikstad (Ryan). Hval- 

 øerne: Løvø (Wille); Arekilen (kemiker Simonsen) ! Lilleherred 

 annex til Hiterdal (Th. ). Åsmyren ! Rødtangen ! Bamle: Visse- 

 stad (Sophie Møller). Tjømø: Sandø, Vasserland! Dybvåg: 

 Sandø, Eidbo, Tverdalsøen (Th.). Etne: Søreimsmyren (sterile 

 eksplr. Chr. Sommerfelt). 



Cystopteins Baenitzii Dørfl. in Baenitz Herb. Europ. Spo- 

 rerne svagt vortede (hos C. fragilis piggede). Kongsvold (C. 

 Baenitz). Ringebo: Elstad (A. Falck if. Bot. Xot. 1891). Lom 

 (Moe). Alten (Bl.)! Måske kun en form af C. fragilis, fra 

 hvem den vanskelig kan skilles uden ved mikroskopisk under- 

 søgelse af sporerne. Det meste, som ligger i herbariet af „C. 

 fragilis", har piggede sporer. Formen med piggede sporer findes 

 fra mange voksesteder ligefra Smålenene til Hammerfest. 



C. montana Bernh. Jevnaker: Svenelven (Th.). Svatsum 

 ved Espedalens begyndelse (if. Bryhn). Gudbrandsdalen: ved 

 veien nedenfor Ødegården søndenfor Kirkestuen ! Koppang (Go- 

 derstad). Øilo i Valders (J.). Kvernes: foden af Lilsetfjeld i 

 Eide (Lossius). Susendal og øvre Vefsen (Th.). Bardo: Rubben 

 o. fl. st. i mængde, især i birkelierne, moerne ved Bardoelven 

 nær Strømsmoen ! Skjerve: Reisendalen i birkelierne under 

 Javreoaivve og Gakkovarre 1 ) ! 



Asplenium Adianthum nigrum L. Tysvær præstegård ved 



Dette er det samme fjeld, som på amtskartet benævnes „Boatkavarre", hvil- 

 ket navn efter dalboernes udsagn er feilagtigt. 



