1892.1 



OM TO KALKTUFDANNELSER. 



19 



erindre, at det ikke er aldeles umuligt, at furen er kommet 

 til Jemtland, før den kom til Gudbrandsdalen, og at således den 

 tuf, som dannedes i Jemtland samtidig med Gudbrandsdalens 

 birketuf, måske kunde indeholde furerester. Størst udsigt til at 

 finde birketuf og dryastuf burde man have på de høiest over 

 havet liggende findesteder. Ligeledes bør undersøges, om ikke 

 de fastere tuflag vexellagrer med løsere jordagtig tuf, hvori de 

 arktiske planter da kunde ventes (ligesom ved Leine), eller 

 med jord- eller lerlag. 



En sådan vexellagring er nemlig ikke noget, som er særeget 

 for tuffen i Gudbrandsdalen, men den er almindelig i udlandets 

 tufdannelser. 



Senft leverer 1 et profil fra en kalktufdannelse ved Langen- 

 salza, hvor der under 0.6 m. mergelholdig muldjord følger løs 

 jordagtig humusholdig kalktuf (0.6—1 m.), derunder en fast tuf 

 (vel 6 ni.), så sortgrå lerholdig tufjord (0.15 m.), derpå atter en 

 tufbænk med bladaftryk (7 m.), så løs kalksand og derunder 

 atter kalktuf, som ikke blev gjennemboret. Her har vi altså 

 mindst 3 tufetager, som vexler med jordlag, ler og sand. 



Ligeledes beskriver Fliche' 1 en dannelse, hvor der under et 

 0.5-0.6 m. mægtigt muldjordlag findes fire 0.20—0.85 m. tykke 

 tufbænke med tre 0.05—0.07 m. tykke mellemliggende jordlag, 

 og han siger: „Les tufs sont interrompus par les remarquables 

 sols végétaux qui correspondent å des périodes pendant les- 

 quelles le climat était au moins aussi sec qu'aujourdhui, puisque 

 maintenant aussi les eaux de Lasnez ne laissent plus déposer 

 de tufs. En un mot, nous sommes en présence d'alternances 

 de climats tantot humides, tantot plus sees exactement sembla- 



Zeitschrift der Deutschen geologischen Gesellschaft XIII, 1861, p. 319. 

 Note sur les tufs et tourbes de Lasnez, pres de Nancy (Bull. Soc. Sei. 

 Nancy 1889). 



2* 



