1892.] 



OM TO KALKTUFDANNELSER, 



21 



Kasan, 1 i østerrige, 2 Schweitz,* Skotland, 4 ja endog i Ir- 

 land, 5 ligeledes i Danmark, om hvis torv Steenstrup siger, 6 „at 

 dens gjenvæxt under de nærværende natur- og kulturforholde 

 er så liden, at den i land- og statsøkonomisk henseende kan an- 

 sees som ingen". Således kan man sige for hele det mellemste 

 og nordlige Europas vedkommende, at tuf- og torvdannelsen er 

 meget indskrænket i nutiden, og at den har været langt betyde- 

 ligere i svundne dage. 



Tuf og torv dannes således især i de regnfulde tider, og 

 ligesom tufbænkene svarer til torvlagene, således svarer de 

 mellem tuflagene liggende lerlag eller jordlag til de mellem 

 torvlagene stående stubbelag. 



Tuffenes alder. 



Torvmyrene i det sydlige Norge består, når de ligger over 

 det høieste marine trin, af 4 torvlag med 3 mellemliggende skov- 

 lag, og de er nu for fjerde gang skovbevoxede, siden de be- 

 gyndte at dannes. Og på et lignende antal vexlende perioder 

 tyder også Danmarks torvmyre med deres 4 torvlag, der stundom 

 skilles af stubbelag. Torvmyre med alle tre stubbelag er kjendte 

 fra Danmark; 7 ligeledes fra enkelte dele af Sverige, Soderman- 

 land, Småland og Dalsland. 8 Myre med tre stubbelag kjendes 



1 Korschinsky, Bot. Centralbl. 1889 II p. 257. 



2 G Bitter von Beck, Annalen des K. K. naturh. Hofmuseums III n. 1 

 p. 73 ff. 



3 Friih: der gegenwåriige Standpunkt der Torfforschung p. 66. 



4 J. Geikie: Prehistoric Europe p. 489 - 490. 532. 



5 Kinahan: Geology of Ireland. London 1878 p. 267. 



6 Kgl. D. Vid. Selsk. Afh. IX p. 23. 



7 Lesquereux : Untersuch. iiber die Torfmoore im Allgem. etc. herausgeg. von 

 A. v. LengercJce Berlin 1847, i en note. 



8 Se Falkmann: Om de svenska brånntorfmossorna etc. Stockh. 1869 if. Jo- 

 hanson Bot. Sekt. Natv. Studentså-isk. Upsala 5 november 1887 og Ser- 

 nander Bot Xot 1890 n 1, 



