26 



A. BL YTT. 



[No. 4. 



mens fordeling til de forskjellige årstider, gjør det vanskeligere 

 at bedomme de svundne tiders klima, end man uden nærmere 

 overveielse skulde tro. 



Efter disse forudskikkede bemærkninger vil vi nærmere be- 

 tragte de forskjellige tuflag og begynde med birketuffen, som er 

 den ældste. 



En tvivler kunde sige, at furen mangler i birketuffen og 

 granen både i birk- og furetuffen alene af den grund, at disse 

 træer tilfældigvis ikke har voxet i kildernes nærhed, dengang 

 tuffen afsattes, og at deres affald af denne grund mangler i tuffeu. 

 Men denne forklaring er ikke alene usandsynlig, fordi vi både 

 ved Dal og Leine har birketuf uden fure, og fordi granen begge- 

 steds (ligesom allesteds i Jemtland) mangler i tuffene; men den 

 nævnte forklaring må endog aldeles forkastes, fordi de i tuffene 

 fundne planter og snegle alle er subalpine. De findes alle i 

 vore subalpine birkelier, både hæg, rogn, asp, gråolder, selje, 

 ribs og de ovrige, og går alle langt mod nord. Havde klimatet 

 i Gudbrandsdalen ikke været koldere end nu, dengang birke- 

 tuffen dannedes, så burde vi have fundet ialfald enkelte syd- 

 ligere dyr og planter i den. I vore dage har Gudbrandsdalen 

 en hel del sydlige planter, og som bekjendt er en kalkholdig 

 jord som den, der findes på tufforekomsterne, netop særlig gun- 

 stig for sydligere former både af planter og snegle. 1 Ved Dal 

 voxer lonnen og lavlandsbirken, ved Leine den sidste i mængde 

 på tuffens findesteder. I birketuffen er der ikke spor af nogen 

 af dem. Og mange andre sydligere arter findes i mængde hele 

 dalen opigjennem ligetil Froen og endnu længere. Ingen af dem 

 findes i birketuffen. Og sneglene taler om det samme som 

 planterne. De er alle arter, som stiger op i de subalpine fjeld- 

 egne og går langt mod nord. 



1 Se for sneglenes vedkommende Jordan: Die Binnenmollusken (Nova Acta 

 Leop.-Carol. XLV n. 4, Halle 1883) pp. 223 ff. 



