1892.] 



OM TO KALKTUFDANNELSER. 



27 



Derfor har vi ret til at antage, at klimatet i Gudbrands- 

 dalen var koldere end nu, dengang birketuffen dannedes. Da 

 birketuffen afsattes, lå endog Dal over furens grændse. Nedre 

 Dals tuf ligger kun 225 m. o. h. Furegrændsen lå dengang, 

 selv om landets stigning sættes ud af betragning, lavere end 

 225 m. Men en så lavt liggende furegrændse finder vi forst i 

 Norges nordligste egne, og der især i kystegnene. Og birke- 

 tuffen vidner således om et klima, der var betydelig kjoligere 

 end nutidens. Af denne grund må den være ældre end de to 

 yngste torvlag. Thi da disse dannedes, var klimatet ligeså varmt 

 og tildels endog varmere, end det er i vore dage. 



Da birketuffen afsattes, lå hele Gudbrandsdalen over furens 

 grændse, ialfald fra en heide af 200 m. o. h., og det vil sige 

 næsten ned til Mjøsen. Dalen og dens sider var i denne fugtige 

 tid klædt i birkelier med en subalpin flora, asp, hæg, vidier og 

 andre slige planter, som vi endnu finder i birkelierne på vore 

 fjelde. 



Tuffen ved Leine ligger 496 m., den ved Dal 225 m. o. h. 

 Høideforskjellen er i nutiden altså 271 m. Om den var den 

 samme, dengang tuffen dannedes, er tvivlsomt; thi de nyeste 

 undersegelser har bekræftet Bravais' antagelse, at landstigningen 

 har været ujevn, således at kystegnene har steget mindre end 

 indlandet. 1 



Den lodrette afstand mellem furens og birkens grændser i 

 Gudbrandsdalen og tilstedende egne er i vore dage neppe nogen- 

 steds mere end 150 — 200 m. Den store høideforskjel mellem 

 Leine og Nedre Dal antyder således, at Leine ikke kan have 

 ligget langt nedenfor birkegrændsen, dengang birketuffen dan- 

 nedes, men at det må have ligget i birkebeltets øvre del, måske 

 endog lige ved birkegrændsen. 



Forstmester Norman har velvillig meddelt mig en mængde 

 iagttagelser om birkegrændsens høide over havet i de allernord- 

 ligste dele af vort land, hvor furen mangler ganske, selv i havets 



1 Se herom G. de Geer: Om Skandinaviens nivåforåndringar under Quartær- 

 perioden ^Geol. For. Stockh. Forh. Bd. X og XI, 1890) og A. Råmen: 

 Strandliniestudier (Arkiv f. Math. og Natv. Bd. XIV og XV. Chria. 1891). 



