•is 



A. BLYTT. 



[No. 4. 



nivå. De opgivne heider for birkegrændsen varierer mellem 

 122 og 307 m. o. h. Regner man, som torvmyrene og skjæl- 

 bankerne synes at antyde, at østlandet, da birketuffen dannedes, 

 lå omtrent 100 m. lavere end nu, et tal, som naturligvis kun 

 kan være en tilnærmelse, så må dog tuffindestedet ved Leine 

 dengang have ligget 400 m. o. h. Lå altså birkegrændsen den- 

 gang mindst 400 m. o. h., så lå den dog hoiere end birke- 

 grændsen ligger i de dele af landet, som ligger nordenfor furens 

 polargrændse Og denne omstændighed synes at tale for, at 

 furen allerede dengang må have voxet i Norges sydligste, laveste 

 og mest begunstigede egne, skjent den ingenlunde kan siges at 

 bevise, at så virkelig var tilfældet. Men var dette tilfældet, 

 da måtte birketuffen være samtidig med Steenstrups fure- 

 periode. 



Efterat birketuffen var dannet, kom en torere tid. De 

 arktiske planter steg fra tjeldene ned i liernes evre del, men 

 nåede neppe ned til Dal, hvor vi ei har spor af dem. Og furen 

 indvandrede; og da den næste fugtige tid indtrådte og tufdan- 

 nelsen begyndte pånyt, var hele dalen og dens sider fra Mjesen 

 af og ialfald op til Leine klædt i fureskove, hvis flora og fauna 

 fremdeles i det store tåget var af et subalpint præg. 1 At en 

 sådan komplet forandring i en dals skovvegetation ikke kan ske 

 i en håndevending er klart. Furen sætter neppe spiredygtigt 

 fre fer i 25 — 30 års alderen; 2 dens frø er tungt og har ikke 

 let for at spredes uden på ganske kort hold. Vi har derfor lov 

 til at anse furen for at være ligesom granen et langsomt vandrende 

 træ. Og den må ialfald behøve mange århundreder foråt vandre 

 gjennem en så lang dal som Gudbrandsdalen. 



Hvad dryastuffen ved Leine angår, da kan vi mærke os 

 følgende. Dryas, Salix reticulata, S. arbuscula og Betula nana 

 voxer ikke længer i lien ved Leine. I denne li finder man dog 

 endnu enkelte fjeldplanter, såsom Astragalus alpinus L., Oxy- 

 tropis lapponica Gaud., Saxifraga aizoides L og Primula sco- 



1 Også de i furetuffen fundne snegle er ligesom dryastuffens subalpine former. 



2 Schubeler: Viridarium Norvegicum II p. 382. Chria. 1885. 



