1892.] 



OM TO KALKTUFDANXELSER. 



35 



kan sprede sig over hele Skandinavien. Ligesom der endnu 

 idag er forskjel på klimatet og plantevexten i vore fjelddale 

 og i Danmark, således har der sands} 7 nligvis også været forskjel 

 i svundne tider. Fjelddalene har vel altid havt et noget kjø- 

 ligere klima end de danske sletter. 



Om seter og strandlinier og den arktiske floras 

 indvandring. 



For vi går over til at omtale den arktiske floras indvan- 

 dring, må vi vende os til en betragtning af seterne og strand- 

 linierne. 



I sine „Strandliniestudier" 1 forsøger A. Hansen at forklare 

 seter og strandlinier ved de samme kræfter. Seterne er efter 

 ham dannede på følgende made. Landisens sidste rester skal 

 have ligget østenfor vandskillet. Mellem bræresten og vand- 

 skillet opdæmmedes indseer, som havde afløb over passene i vand- 

 skillet, og på disse indsøers bredder dannedes seterne dels som 

 strandterrasser af lost materiale, dels blev de ved drivisens sku- 

 rende virksomhed udhulede i det faste fjeld. Og på samme måde 

 skulde drivis i strandklipperne have udhulet de bekjendte strand- 

 linier, som er så hyppige i det nordlige Norge. 2 



Jeg har havt god anledning til at se både seter og strand- 

 linier i naturen, og de er efter min mening to aldeles forskjel- 

 lige ting. Strandlinierne er udhuggede i det faste fjeld. De 

 skriver sig som hine ovenomtalte terrasser fra tørre tider med 

 et strengere klima. Drivis kan umulig udhule slige lange sam- 

 menhængende strandlinier i det faste fjeld. Men det kan fro- 

 stens sprængende kraft. Flodvandet trængte ind i strandklip- 

 pernes sprækker, hvor det blev stående under ebbetid og ved sin 



1 Arkiv for Math. og Nat v. XIV og XV 1891. 



2 Hansen benævner seterne i indlandet indlandsseter, strandlinierne kaider hau 

 kystseter. Jeg foretrækker at kalde de fyrste simpelthen „seter u , de sidste 

 strandlinier 44 . Jeg finder det nemlig urigtigt at ^anvende det samme nam 

 på to dannelser, som efter min mening er så forskjelligartede. 



3* 



