1892.] 



OM TO KALKTUFDANNELSER. 



37 



estenfor vandskillet under istiden ofte blev fert vestover op imod 

 og endog over vandskillet. Bræskillet må da have ligget esten- 

 for vandskillet. 



Schiøtz 1 mener derimod, at den sidste rest af landisen netop 

 må have ligget langs efter vandskillet. Kun under istidens 

 maximum kan bræskillet have ligget estenfor vandskillet. Men 

 eftersom isen aftog i mægtighed, flyttede bræskillet sig vestover, 

 og tilsidst faldt det sammen med vandskillet. Isåfald kan der 

 aldrig have været isfrit land mellem bræskillet og vandskillet, 

 og opdæmmede bræseer i Hansensh forstand er da en fysisk 

 umulighed. 



Schiøtz 1 s mening synes mig at være naturligere end Hansens. 

 Vi ser jo endnu, at de sidste rester af landisen, Folgefon, Juste- 

 dalsbræen, Svartisen o. s. v. ligger langt i vest på de heie fjelde, 

 som ferst tager imod havvindene og bringer dem til at give 

 slip på sin fugtighed. Og vi ser, at vore heieste fjelde endnu 

 er de, som har mest sne og is. I de egne, som er gjenstand 

 for nærværende afhandling, har vi endnu i Jotunfjeldene store 

 bræer og virkelige jekler. Ligeledes på Snehætten og i det 

 tilstedende vilde fjeldparti. Men på hine lavere fjelde estom 

 vandskillet, hvor ifelge Hansen den sidste brærest skal have 

 ligget, tindes kun lidet evig sne og ikke spor af jøkler. 



Derfor tror jeg med Schiøtz, at vore heieste fjelde var de, 

 som længst bevarede resterne af landisen, og at en opdæmmen 

 af bræseer mellem vandskil og bræskil er uantagelig. 



Alligevel kan det måske være sandt, at seterne (ialfald for 

 en del) kan være dannede, eller kan have få et sin sidste til- 

 dannelse på bredderne af seer, som var opdæmmede ved bræer. 

 De evre dele af Østerdalen og dens sidedale er på alle kanter 

 omgivne af heie fjelde. Under den sidste del af istiden, da 

 den forhen sammenhængende landis opleste sig i lokale bræer, 

 har bræer fra forskjellige dale medt hinanden i den evre del af 

 Østerdalen, og under disse forhold kan muligvis bræseer være 

 blevet opdæmmede i isfrie sidedale. 



1 Nyt Mag. f. Natv. XXXII p. 258 ff. 



