12 



A. RÆDER. 



[No. 6. 



hverandre, valgtes etter fælles overenskomst Solon til voldgifts- 

 mand og archont." 



Vi skal nu se lidt nærmere paa enkelthederne i den Dra- 

 kon tillagte nye forfatning. 



Den almindelige opfatning gaar ud paa, at Drakon ifølge 

 forfatterens fremstilling skal have foretaget en stor udvidelseaf 

 borgerretten : at han har optaget almuen som borgere, hvad der for 

 tillagdes Solon. Schjøtt udtaler sig herom saaledes: „ Almuen 

 d. v. s. folket havde opnaaet alt væsentligt. De gav love og 

 besatte de embeder, som forvaltede lovene — ogsaa de 400's 

 raad — og de udgjorde her efter fremstillingen statens kjerne 

 og indehavde dens magt" (pag. 7). „Den politiske magt var 

 nemlig hos demos, altsaa hos den formentlig undertrykte klasse : 

 denne gav love og havde val gret — aktiv og passiv — efter 

 forfatterens fremstilling — til statens embeder" (pag. 8). Med 

 rette finder Schjøtt dette lidet stemmende med almuens træl- 

 bundne stilling, og med rette finder han da Solons verk næsten 

 overflødigt. 



Men siger da forfatteren nogensteds dette, at Drakon ud- 

 videde den politiske borgerret til almuen, eller at han over ho- 

 vedet udvidede borgerretten? Efter min opfatning udtaler han 

 intet saadant, tvertimod. Han siger, at borgerret var bleven 

 given til dem, som gjorde mindst hoplittjeneste paa egen be- 

 kostning. Kan den personlig ufrie almue, der ingen jord eiede 

 eller kunde eie, være ment hermed? Ingenlunde; vi ved jo, at 

 ikke engang Solon efter samme vor forfatters fremstilling lod 

 theterne gjøre saadan krigstjeneste, og da kan han umulig have 

 antaget saadant allerede om Drakon. Dersom Drakon havde 

 givet almuen aktiv og passiv stemmeret, som Schjøtt antager, 

 hvordan kan han da kalde Solon for demokratiets fader, der 

 dog kun gav almuen ret til at stemme, men ikke til at vælges? 

 (cnf. p. 105,7). Hvordan kan han saa sige (p. 3,7), at Solon var 

 den første, der tog sig af almuen? Lad os tænke os, at almuen 

 virkelig havde faaet politisk borgerret af Drakon, hvad vilde 

 saa tilfældet have været? Jo, da maatte almuen efter forfat- 

 terens fremstilling ikke blot have havt ret til at komme i raa- 



