it; 



EÆDEE. 



[No. 6. 



tioner, noget der ogsaa bestemt tyder paa, at det ikke er hans 

 mening, at Drakon har oprettet dem. 



Forfatteren antyder, at der allerede hos Drakon fandtes en 

 slags klasseinddeling af folket, der kan sammenlignes med de 

 solonske klasser (p. 13,1 og 18,1) ; men heller ikke her siges der 

 noget om, at Drakon havde indfert dem. Naar det p. 18,1 

 staar, at Solon delte folket i 4 klasser, ligesom det før var 

 delt, ligger jo heri ingenlunde, at 4de klasse theterne tidligere 

 var politisk berettiget. Grænserne for klasserne blev naturlig- 

 vis nøiere bestemt af Solon, ligesom denne var den første til at 

 benytte klasserne til deretter at bestemme borgerskabets pligter 

 og rettigheder. Schjøtts indvending p. 7, at det er en historisk 

 umulighed, at Drakon har anvendt en census i penge, men So- 

 lon en i naturprodukter, bortfalder ved den ovenfor givne for- 

 klaring. Den nævnte pengecensus for visse embeder under 

 Drakon bliver nemlig blot en slags underafdeling inden første 

 klasse, der i og for sig var bestemt gjennem vedkommendes 

 jord og dennes afkastning. 



Som man vil se, tillægger ikke efter min opfatning vor 

 forfatter Drakon nogensomhelst indgribende forandring i stats- 

 ordningen. Denne var og vedblev at være oligarchisk p. 26 

 TCOAiTeia toic cxXkoic o\ij a px.^ T:a<7t. Denne hans opfatning 

 stemmer jo ganske med Aristoteles i Politiken, hvor r der p. 

 1273 b. 36 siges om Solon, at han opløste det ublandede oli- 

 garchi, der hidtil havde raadet. Den stemmer ogsaa ganske 

 med 1274 b. 15, at Drakon kun fastslog lovene for en given 

 statsform. Det nye skrift giver os kun en nærmere forklaring 

 om, hvad der menes med denne korte bemerkning. 



Efter saaledes at have gjennemgaaet forfatterens fremstil- 

 ling af Drakons forfatning skal jeg endnu faa nævne et par 

 omstændigheder, der peger i retning af den af mig her givne 

 opfatning. Forfatteren bruger begge gange, han "taler om Dra- 

 kons politiske virksomhed, udtrykket fresko l (p. 9,10 og 16,22), 

 medens han om Solon altid taler om dennes vo'p.oi (saaledes p. 

 16,21, 17,27, 27,6, 28,4). Thesmos betyder jo gammel, hellig, 

 nedarvet vedtægt, vdjj.oc, den af menneskelige autoriteter givne 



