1892.] OVERSIGTSKART OVER VISSE DIALEKTFÆNOMENER. 



7 



Nr. 6 falder i tre distrikter, tildels lidet homogene. Omkring 

 Flekkefjord, dels inden Listers og dels inden Dalernes grænser. 

 er et derhenhørende strøg; men for det første, meddeler Ross, 

 bruges a som bægge beiningers hunkensartikel i ladestedet Åen- 

 sire og ikke usandsynlig også i en smal kyststribe fra Vanse 

 og derhen; dernæst forekommer andresteds o (o?) for «, således 

 i Sogndal ( r ialfald midtbygden"). Time (på kartet Ly) og Ges- 

 dal på Jæderen har efter Eoss en o-lyd. Suledal har o. og Ross 

 finder det samme sandsynligt for andre steder i det nordi. Ry- 

 fylke. — Gamle folk på de yderste kanter af Karmøen i nord 

 og vest skal, efter hvad der er Ross meddelt, have e for st., o 

 for svagt fem. (= Utsire). 



Nr. 7 gelder Valle pgd. i Sætersdalen og Rauland i Tele- 

 marken, i grunden med en meget forskellig udtale, idet Valles 

 i er det lange, altså der el eller ei. — Til denne afdeling er 

 det altså egentlig, at Veum og væsentlig vel også Vrådal hører. 



Nr. 8. Treungen i Nissedal har i virkeligheden ro'ta og 

 hører således til nr. 2. 



Nr. 11 har tildels afvigelser. Sirevåg i Ogne har ikke 

 rd'dæ (som Egersund), men ro' de; og den del af sognet, som 

 ligger længre i nord eller vest, har som Jæderen å eller o også 

 i*st. fem. (Ross). Utsire ved Karmøen har ro'te, vlso (Ross). 



Nr. 12 bet. grænsen for 1 > f, ikke for r 6 > hvilken til- 

 dels går østligere. 



Nr. 13. Foruden de mellemformer mellem media og tenuis, 

 som hersker i fænomenets grænsedistrikter, så har mellemfor- 

 merne også en karakteristisk stor udbredelse i Dalerne, indenfor 

 Egersund (Ross). 



Nr. 14. Grænsen for i > i omslutter et stort indlands- 

 distrikt og et lidet kystdistrikt omkring Arendal; i det forst- 

 nævnte er vokalen forlænget (Ul, vit), i det sidstnævnte er 

 den kort (bil(l), vid(d)). Inden det førstnævntes grænser er 

 mange steder optagne, som i virkeligheden har en noget vid eller 

 åben Hyd. En stor del af Åmlid præstegeld har en sådan, 

 efter Ross også den sydlige del af Fyrisdal. Hordnes og Evje 

 kan tildels have e, men i. ikke særdeles åbent, synes alminde- 



