10 



OVE DAHL. 



I No. 11. 



ushdata Wahlenb., misandra R. Br. & rupestris All. Paa selve 

 fjeldvidden (1300 m. o. h.) ovenfor snebræerne var derimod vege- 

 tationen yderst tarvelig. 



Paa Ho man ds hy tten, der ligger paa Hytbækkens østside 

 ret op for Vasendsæteren, var der i lierne en særdeles frodig 

 subarktisk vegetation med planter som Banuncidus aconitifolius 

 L., Mulgedium alpinum Less. og Angelica Archangelica samt i 

 selskab med disse Blechnum Spicant Roth. Dog straks ovenfor 

 denne plante ved Homandsbækken optraadte den arktiske vege- 

 tation med planter som Thalictrum alpinum L., Salix reticulata 

 L , Astragcdus alpinus L. & oroboides Hornem., Primida scotica 

 Hook., Carex ushdata Wahlenb. & rupestris All., Artemisia nor- 

 vegica Fr. Oppe i skaret bemerkedes Cerastium arcticum Lange 

 og Salix polaris Wahlenb., og oppe paa fjeldplateauet (1280 

 m. o. h.): Braba Wahlenbergii Hartm., hirta L. & alpina L., 

 Oxijtropis lapponica Gaud., Potentilla nivea L., ved siden af fjeld- 

 planter som Erigeron uniflorus & alpinus L., Arabis alpina L., 

 Lychnis alpina L., Arctostaphylos alpina Spr. & uva ur si Spr., 

 Trisetum subspicatum P. B., Allosurus crispus. Bernh 



Denne arktiske flora udbreder sig ogsaa over berghamrene, 

 der forbinder Homandshytten med den indre Gjevilvands- 

 kam. Paa dennes evre flade plateau (c. 1600 m. o. h.) fandtes 

 ogsaa blandt den iøvrigt temmelig sparsomme vegetation Arte- 

 misia norvegica Fr. og Carex rupestris All. 



Ogsaa paa den „hemre" Gj evildvandskam (1330-1490 

 m. o. h.) optræder de to sidstnævnte planter tilligemed Braba 

 hirta L. & Wahlenbergii Hartm., Salix reticulata L., herbacea 

 L. & polaris Wahlenb. (i de ostlige skraaninger ned mod Blaahø- 

 hytten), Thalictrum alpinum L. samt Saxifraga nivalis L., stellaris L., 

 rivularis L. & cespitosa L., Erigeron uniflorus L. og ellers repræ- 

 sentanter for den almindelige fjeldvegetation. 



Med Golvakersæteren som udgangspunkt undersøgtes dernæst 

 Blaahø (1680 m. o. h., næst Foldalsnota Troldheimens 

 høieste fjeld), beliggende øst for den „hemre" kam. Fjeldets 

 vestlige græsbevoksede sider ned mod Kambækken og Kam- 

 tjern var beklædte med en særdeles yppig vegetation, i hvilken 



