1892.] 



VEGETATIONEN I TROLDHEIMEN. 



11 



det arktiske elemeDt var sterkt fremtrædende. Nævnes skal 

 her: Draba alpina L., Wahlenbergii Hartm., hirta (var. incano- 

 hirta Hartm.) & incana L., Dry as octopetala L., Potentilla nivea 

 L., IhaJictrum alpinnm~L., Primula scotica Hook., Artemisia nor- 

 vegica Fr., Gentiana nivalis L., Veronica saxatilis L , Astragahts 

 alpinus L. & ordholdes Hornem , Oxytropis Japponica Gaud., Phaca 

 frigida L., Vahlber -geila apetala Fr., Kobresia caricina Wild. 

 & scirpina Hornem., Juncus castaneus Sm., Chamceorchis alpina 

 Rich., Pcristylis albidus Lindl., Carex ustidata Wahlenb., misandra 

 R. Br. & rupestris All., Salix myrsinites L., reticidata L & po- 

 laris Wahlenb. (som ellers i selskab med S. herbacea L , især 

 ved Kambækken paa fjeldets sydvesteide og Gravbækken paa 

 sydøstsiden) foruden almindeligere fjeldplanter og frodig sub- 

 arktisk vegetation i lierne. Ovenfor disse fandtes paa en fjeld- 

 hammer nogle smaa eksemplarer af den særlig fra Drivdalen paa 

 Dovre bekjendte Papaver nudicaule L., som jeg i Troldheimen 

 kun har seet her paa Blaaho. 



Paa tilbageturen fra Blaahe bemerkedes langs de sydvestlige 

 skraaninger af Svarthammeren og Falkfangerhe ned mod 

 Blaatjern og Gravbækken planter som Bry as octopetala L., Arte- 

 mesia norvegica Fr., Thalictrum alpinum L., Salix reticulata L. & 

 polaris Wahlenb., hvilket tyder paa, at man ialfald delvis paa 

 disse fjelde har en lignende flora som paa Blaahø, skjønt Svart- 

 hammeren, som ovenfor omtalt, paa nord-, øst- og vestsiden, 

 hvor den omslutter den trange Mildalsglup, giver indtrykket af 

 at være et meget vildt og plantefattigt fjeldparti. 



Paa østsiden af Gjørdøla, ret op for sæterkolonierne paa 

 Gjevilvandets nordøstre bred, strækker sigget fjeldparti, bestaaende 

 af Tyrikvamsfjeld (1279 m.o. h.), Hammerhø (1366 m. o. h.) 

 og det noget lavere Svahø. Intet af de tidligere undersøgte 

 partier i Troldheimen kan i planterigdom jevnstilles med disse 

 fjelde. Navnlig udmerker det vestligste, Tyrikvamsfjeld, sig. 

 Samtlige for Blaahø og ellers for Troldheimen angivne sjeldne 

 arktiske planter (undtagen Papaver nudicaule L.) vokser her i 

 største mængde og danner hovedvegetationen. Fjeldvidden dækkes 

 af et broget tæppe, bestaaende af 'planter som Dryas octopetala 



