14 



OVE DAHL 



[Xo. 11. 



Granden hertil maa vel soges i terrænets myrlændte be- 

 skaffenhed og det fugtige klima. Heiere op i fjeldlierne synes 

 dog disse planter at gaa, jo længere man kommer mod nordvest. 



Som allerede fremhævet i min første afhandling, støder 

 altsaa vestlandsplanter i Troldheimen sammen med fjeldplanter y 

 der synes at foretrække et indlandsklima. De første trænger 

 sig gjennem myrlændte sæterdale lige ind til hjertet af Trold- 

 heimen fra Rindalen og Todalen. De sidste trænges mere og 

 mere tilbage til de høiest liggende fjeldvidder, jo længere man 

 kommer mod nordvest, og er at anse som levning fra den tid, 

 da en kontinental arktisk flora forenede Troldheimen med de 

 bekjendte arktiske plantekolonier paa Dovre; thi der gjenfinder 

 man, alene med undtagelse af Carex pedata L., samtlige for 

 Troldheimen angivne kontinentale arktiske planter. 



Efter saaledes at have afsluttet mine undersøgelser i Trold- 

 heimen, besluttede jeg, eftersom jeg i 1890 havde undersøgt det 

 nærmest liggende fjeldparti paa Sundalens nordside, dennegang 

 at undersøge sydpartiet mellem Sundalen og Lesje. 



I den hensigt drog jeg fra Gjevilvandet gjennem Opdal til 

 Gjøra i Sundalen. Her opholdt jeg mig en dags tid, som be- 

 nyttedes til en kortere tur op i Graaora paa østsiden af Ekre- 

 tind, hvorover den gamle Sundalsvei kommer ned, samt i urerne 

 mellem Klingøien og Gravern paa vestsiden af det nævnte 

 fjeld. Yegetationen er i disse varme urer rent boreal, saaledes 

 som fremhævet i min forrige afhandling (pag. 13 — 14). 



Af planter, der er sjeldne nordenfjelds, bemerkedes Carex 

 murieata L. og Hypericam Mrsutum L., der her er temmelig almin- 

 delig i urerne og skovlierne, samt Astragalits glycypliijllas L. og 

 Lathyrns silvestris L. 



Den første er nordenfjelds kun funden i Aasen paa nord- 

 siden af Trondhjemsfjorden. I 1890 fandt jeg de nederste stengel- 

 stykker af et eksemplar paa en af beitet sætermark nær Volla- 

 sæteren paa østsiden af Ekretind. Iaar fandt jeg den derimod 

 overmaade frodig høit oppe i de nævnte urer paa vestsiden. 

 Her vokste den sammen med den smukke Lathyrus sijlvestris L., 



