1892.] 



VEGETATIONEN I TKOLDHEIMEN. 



15 



hvis nordgrænse i Norges Flora sættes til Sogndalsfjorden i 

 Bergens stift. I de nævnte urer naaede den omtrent mands- 

 heide, og slyngede i hinanden dannede de frodige eksemplarer 

 fleresteds et næsten ugjennemtrængeligt krat. Oppe i disse 

 urer vokste ogsaa Arabis petræa Lam., der ellers ogsaa bemer- 

 kedes ved foden af fjeldet langs veikanterne og paa elvebredden. 



Fra Gjøra reiste jeg derpaa sydover langs Gru vu s dalføre 

 til fjeldgaarden Svisdal c. 6 km. fra Gjøra. Gaarden ligger 

 c. 630 m. o. li. under fjeldet Kollihovden. Ned mod det trange 

 elveleie er der bratte svaberg, over hvilke Grødalselven, der 

 gjennemstrømmer den mod nordvest liggende sæterdal Grødalen, 

 i fossende stryk forener sig med Gruvedalselven, der kommer 

 fra den i sydvest liggende sæterdal Gruvedalen. Endnu er der 

 to elve, der støder til de nævnte i aamotet mellem de lige- 

 overfor hinanden liggende fjeldgaarde Svisdal, Jenstad og Lundli, 

 nemligReppa, der kommer fra sæterdalen Repdalen i syd, og 

 Lind øl a, der gjennemstrømmer den i øst liggende sæterdal Len- 

 dalen, et dalføre, der senere bøier mod nordøst og under navnet 

 Din da len langs Dindalsaaen udmunder lige syd for Lønset 

 kirke i Opdal. 



Allerede tidlig tiltrak dette kompleks af sæterdale med om- 

 givende fjeldpartier sig en botanikers opmerksomhetL Den første 

 professor i botanik ved vort universitet, Christen Smith (død 

 i Kongo 1816), besøgte 1813 disse trakter. I et brev til over- 

 lærer M. E. Flor, offentliggjort af denne efter Smiths død i 

 Topogr. stat. Saml. II. 2, ytrer nemlig Smith (1. c. p. 249) følgende: 

 „Paa de høie, steile tjelde omkring ved Svisdal og Gruedal var 

 vegetationen ganske den samme som paa Dovre. Bredderne af 

 elvene og våndene var bedækkede med den nydelige Papaver 

 nudicatde, alle de høieste fjeldspidser med Diapensia og Artemisia 

 norvegica; Cardamine færøensis (Fl. D. = C. petræa Lam.) og en 

 besynderlig Carex er blandt de sjeldneste planter, jeg fandt." 1 



1 Den samme udtalelse forekommer ogsaa i et brev fra Smith til prof. 

 Hornemann, der er opbevaret paa den botaniske haves bibliothek i Kjø- 

 benhavn. Naar Smith beggesteds omtaler, at han foretog eksknrsioner 

 uden synderligt udbytte til de store snefjelde, der ligger i nordvest for 

 Opdals prestega ard, og omkring Djævlevandet (= Gjevilvandet), 



