1892.] 



VE G ETAT I O N E N I TBOLDHEIMEN. 



19 



ringere mængde paa grund af den vestligere, mere veirhaarde 

 beliggenhed. 



Derimod fulgte jeg paa tilbageveien fra denne ekskursion 

 Gjeitaaen et stykke og bemerkede ved denne Koenigia islandica L. 

 og Cerastium arcticum Lange. I Gjeitaadalslierne paa sydsiden 

 af elven var den arktiske vegetation særdeles frodig, især i 

 nærheden af Storh vels vbækken. Lige nede ved Gjeitaaen 

 bemerkedes lier Papaver nudicaide L. og Arabis petræa Lam. og 

 lidt længere oppe Saxifraga Meraciifolia W. K, hidtil kun fundet 

 i landets centrale fjeldparti (Loms og Vaages fjelde og Dovres 

 sydskraaning, hvorom nedenfor) samt forrige aar af prof. A. Blytt 

 i Nordreisen i Finmarken, og Cystopteris montana Bernh., som 

 j^g ei tidligere havde bemerket, hverken i Troldheimens eller 

 Sundalens sydlige fjelde. Disse sidste planter fandtes i temmelig 

 stor mængde opad de frodige fjeldskraaninger, hvor en ren ark- 

 tisk flora snart blev eneraadende med samtlige de for Kopungen 

 anmerkede planter samt desuden Artemisia norvegica (Vahl) Fr. 

 og Alsine stricta Wahlenb. op til det øverste af Naasabruna, 

 den del af Gruvedalsflyene, der ligger ret op for Naasasæter, 

 hvor Gjeitaadalen udmunder i Gruvedalen. 



Dette sidste dalføre fortsætter sig c. 10 km. med Flyene paa 

 vestsiden og fjeldkjæden Nonsfjeld paa østsiden. Flere sætre 

 og et par mindre fjeldgaarde med fastboende folk findes i denne 

 frodige og interessante fjelddal. Inderst inde ved Storvold- 

 sæteren deler dalen sig i Lillegruvedalen mod sydvest mellem 

 Laagtungen og Flyene ind til Langtjern, nær grænsen mod 

 Kristians amt, og Storgruvedalen i sydøst mellem Nonsfjeldets 

 fortsættelse og Laagtungen og Dyrlægra indtil Sadelhø ved amts- 

 grænsen. Ad begge disse sidedale kløves der over til Lesje. 



Vegetationen er her selv i dalbunden, især paa de store 

 sandører langs elven, rent arktisk. 



Det er især til dette dalføre, Chr. Smiths ovenfor anførte 

 ord sigter, thi sandørerne gulnede af Papaver nudicaule L. og 

 Artemisia norvegica Vahl (Fr.), og planter som Car ex rupestris 

 All., misandra R. Br., ustidata L., Kobresia scirpina Hornem. & 

 caricina Willd., Juncus castaneus L., Salix polaris Wahlenb. & 



2* 



