8 



HANS J. KIÆR. 



[No. 12. 



så har man ligeoverfor den såkaldte le-sageske eller en samme 

 nærstående hypothese at betragte ætheren som energiens sæde r 

 og årsagen til gravitationsfænomenerne er, at denne berøves energi r 

 og det er de derved i bestemte retninger fremkomne energi- 

 forandringer, der skal fremkalde den almindelige gravitation. 



Le Sage 1 antog oprindelig, at himmelrummet gjennemkryd- 

 sedes i alle retninger af strømme af småpartikler, som han 

 kaldte ultramondane corpusculer. Disse antog han for absolnt 

 hårde og tillige, at de, når de støtte mod materielle partikler, 

 tabte al sin energi. Mod en sådan antagelse kunde der gjøres 

 berettigede indvendinger, og Sir William Thomson har derfor 

 modificeret den le-sageske hypothese derhen, at han antager 

 ætheren konstitueret som en tynd gas af elastiske atomer i lighed 

 med den bernoulliske gastheori, hvor de enkelte atomer bevæger 

 sig med stor hastighed i alle mulige retninger. En således 

 konstitueret æther vil kunne fremkalde tiltrækningsfænomener. 



Antagelsen af en sådan beskaffenhed af ætheren synes 

 vistnok at stå i strid med de egenskaber, som man må tillægge 

 den til forklaring af lysfænomenerne og det synes udentvivl 

 vilkårlig og unaturlig at blande forskjellige slags æthere op i 

 hinanden. 



Men en sådan indvending vilde bortfalde, hvis man tænkte 

 sig de discrete ætherpartikler dannet i en kontinuerlig æther, 

 overensstemmende med den Thomsonske theori for hvirvelatomer r 

 der er bestemte dele af et kontinuerligt medium, der bevæger 

 sig på en bestemt måde om små givne kurver, og som i kraft 

 af denne sin bevægelse eier en egen og uforgjængelig existens. 



Ved hjælp af sine hvirvelatomer forklarer også Thomson 

 atomers elasticitet. En nøiere indgåen på denne ætherens indre 

 konstitution og gravitationsætherens mulige sammenhæng med 

 lysætheren vilde imidlertid for tiden være frugtesløs, så meget 

 mere, som ikke engang lysætherens væsen kan siges at være 

 forstået, og der måske også kunde gives andre måder til lys- 



1 Deux traités de Physique Mécanique, udgivet af Pierre Prévost, 

 Genéve 1818 & et resiimé i Berliner Academiets memoirer for 1782. 



