s 



AXEL KREFTING. 



[No. 16. 



Stof — (Hydroxydet) — lader sig reducere og oxydere, hvilket 

 f. Ex. paaviseligt finder Sted for Jernets Vedkommende 1 ; men 

 det siger sig selv, at Reaktionerne i dette Tilfælde vil foregaa 

 langsommere, end hvor man har med Oplesninger at gjere, selv 

 om disse er meget tynde. Besidder det noitrale Salt selv Evnen 

 til at vexle Oxydationsgrader, saa er det klart, at det berørte 

 Metal saa meget hurtigere vil edelægges; men da kan man vel 

 neppe længere kalde Saltet neitralt ligeoverfor Metallet. Efter 

 Lothar Meyer skulde rigtignok de fleste Metaller, selv Mag- 

 nesium, kunne danne Suboxy dsalte ; men Alkalisaltene kan man 

 vel neppe mistænke for at virke gjennem saadanne Forhold. 



En tynd Opløsning af selve Metallet vil imidlertid af sig 

 selv opstaa, hvor der er Halogensalte tilstede, gjennem det paa 

 Forhaand dannede Oxyd eller Hydroxyd af Metallet, og paa 

 Grund af Ligevægtsforholdet mellem det opstaaende Metalha- 

 logen og Alkalihydroxydet. Dette Forhold, som selvfølgelig er 

 yderst forskjelligt for de forskjellige Metaloxyder, maa ogsaa 

 bidrage til at gjøre Vaskevandet fra Oxydets Udvaskning al- 

 kalisk. Da jeg ved de fleste Titrationer i Vaskevandet har 

 fundet mere Alkali end det, som skulde æquivalere det af Oxydet 

 optagne Klor, saa tør jeg vel se en Forklaring heraf i det nys 

 nævnte Forhold. 



Wilhelm Bersch 2 , som nøiere har undersøgt Betingelserne 

 for de tyngere Metaloxyders Indvirkning paa Halogensaltenes 

 Opløsninger, anfører, at Ligevægtstilstanden er afhængig af 

 Dissociationsgraden hos det opstaaede Metalhalogen, saaledes at 

 Mængden af frit Alkali bliver saa meget mindre, jo større Dis- 

 sociationsgraden er. 



Da denne efter den elektriske Ledningsevne at dømme er 

 temmelig stor hos Kloriderne af de ved Forsøgene anvendte 

 Metaller, saa kan man slutte sig til, at Ligevægtsforholdet er 

 temmelig ubetydeligt. Det er dog paaviseligt og tilstrækkeligt 



1 Lægger man f. Ex. et Stykke Jern, hvor Eorrnstningen paa et en- 

 kelt Pnnkt er indledet, efter en fuldstændig Udvaskning i knlsyre- 

 frit Vand, saa ndbreder Rnsten sig videre. Et Stykke blankt Jern 

 derimod vil holde sig rustfrit i saadant Vand. 



2 Zeitschrift f. phys. Ch. 1891. S. 381. 



