4 



W. C. BRØGGER. 



[No. 18. 



en centimeters længde, men disse er for sterste delen noget 

 matte, belagte med et fint sort, pulverformigt belæg og selv 

 efter afgnidning af dette ikke egnede for neiagtige krystalmå- 

 linger. Heldigvis fandtes dog på en en eneste ganske liden stuf 

 et antal mindre, men stærkt metalglinsende, formrige krystaller, 

 der viste sig at tilhøre samme mineral som de store matte 

 krystaller. 



Flerheden af krystallerne på denne lille stuf var vistnok 

 for største delen kun lidet frit udviklede; dog fandtes nogle 

 få enkelte individer, der egnede sig til at måles. Af de således 

 udplukkede krystaller, der fandtes skikkede til sikker faststil- 

 lelse af krystalsystemet, udvalgtes efter foreløbig orientering 

 på goniometret de to bedste til nøiagtigere undersøgelse, og 

 befandtes disse ved nærmere prøve at give udmærket nøiagtige 

 målinger og for de fleste fladers vedkommende særdeles skarpe 

 reflexer. 



Allerede de første orienterende målinger viste, at mineralet 

 tilhører det rombisJce systems holoedriske gruppe; den nærmere 

 undersøgelse godtgjorde, at her måtte foreligge et nyt mineral, 

 hvad da også bekræftedes af den kemiske analyse. 



Jeg foreslår hermed for dette nye mineral navnet Sundtit 

 efter opdageren, hvem universitetets mineralogiske institut skylder 

 så mange værdifulde gaver; mineralet udgjør et nyt interessant 

 led i den lange række af svovlantimonforbindelser af sølv og 

 kobber, hvormed Andesbjergenes gruber har beriget mineralogien. 



Den drøie Sundtit erindrer som ovenfor nævnt om mørk 

 falerts eller Bournonit; farven er stålgrå, stregen mat sort. 

 På brudflader stærk metallisk glans, ligeså på krystalfladerne, 

 når de er uangrebne. Bruddet er musligt; ingen fremtrædende 

 spaltbarhedsretning. Mineralet er meget sprødt. H. = 3 — 4. 

 Sp. V. = 5.50. 



Til grund for beregningen af axeforholdet lagdes følgende 

 udmærkede målinger på fire flader af pyramiden v på en og 

 samme krystal: 



