10 



W. C. BRØGGER. 



[No. 18. 



er sådanne kunstig fremstillet, men såvidt mig bekjendt ikke 

 krystallografisk undersegt. Nogen fjern analogi kunde måske 

 antages repræsenteret hos Columbitrækkens mineraler. Fordobles 

 c-axen hos Sundtiten, har man: 



n. x. xii. 

 Columbit: Fe (Nb, Ta) 2 6 



n. x. xn. 



Sundtit: (Fe, Ag 2 ) Sb 2 S 6 



a : b : c 



...... 0.82850 : 1 : 0.88976 



0.67711 : 1 : 0.89157 



Kun i en zone er således vinklerne nære de samme, og 

 formudviklingen frembyder ingen væsentlig lighed, hvad der ved 

 så forskjelligartet sammensætning vel heller ikke var at vente. 



Alligevel syntes mig denne sammenstilling værd at nævne, 

 navnlig fordi et andet mineral, der slutter sig til Columbitrækken y 

 nemlig Æschyniten, som også for en væsentlig del består af et 

 niobat BNb 2 Oe, viser større vinkellighed med Sundtiten. De 

 to mineralers axeforhold er (når hos Æschyniten c-axen og 

 a-axen ombyttes) følgende: 



Æschynit 1 )^' : V : cf = 0.6725 : 1 : 0.48i6 

 Sundtit a : b : c = 0.677 n : 1 : 0.44578 



Grundpyramidens vinkler er hos: 



Æschynit . . . 650 40' 420 46' 980 24' 



Sundtit. . . . 62° 2' 40o 50.J' 103° 1J' 



Differencerne er vistnok ganske store, men^ikke større end 

 hos mange anerkjendt homoiomorfe forbindelser (confer. Gøthit 

 og Manganit, endnu mere almindelige hornblender og ainigmatit 

 etc); i ethvert fald er overensstemmelsen større, end man efter 

 den betydelige forskjel i sammensætningen skulde vente sig; det 

 synes derfor vel muligt, at den ikke er rent tilfældig og uvæ- 

 sentlig, uagtet vistnok også her krystallernes typus frembyder 



') Æschynitens axeforhold er anført efter mine med reflexionsgoniometer 

 udførte målinger på Æschynit fra Hitterø (se Zeitschr. f. Krystallo- 

 graphie etc. B. III. S. 31); dette axeforhold er ganske sikkert mere 

 nøiagtigt, end det sædvanlig anf ø rte, afv. Kokscharowpåde meget 

 dårligere målbare krystaller fra Miask bestemte axeforhold. 



