38 



og om ikke maaske denne Art i en hoiere Alder har Tverfort- 

 satserne ringformigt forenede ogsaa paa de nsermest efter Epi- 

 stropheus folgende Halshvirvler. Hos Vaagehvalen (Balmioptera 

 rostrala) er ialmindelighed ogsaa anfort som Artsmserke, at kun 

 Epistropheus liar ringformige Tverfortsatser, men vi have her paa 

 Museet Rygraden af et ineget gainmelt Individ, paa hvilket Tver- 

 fortsatserne ogsaa paa de 4 folgende Halshvirvler ere ringformige 

 ligesom hos seldre Individer af Balsenoptera musculus. Hos Vaa- 

 gehvalen viser sig endnu et Skridt videre i Forbeningsprocessen, 

 idet ofte hos seldre Individer 2 eller flere af Halshvirvlerne voxe 

 sammeu med sine Apophyser, hvorved viser sig et Slags Tilnser- 

 melse til det hos Delphinerne og Rethvalerne almindelige Forhold. 



For tydeligere at kunne udvikle mine Anskuelser om Omfan- 

 get af de individuelle Variationer hos Rorhvalerne, skal jeg i det 

 folgende gjennemgaa de forskjellige Puncter, hvorom der ved Arts- 

 adskillelsen kan blive Talc, og udtale miu Mening om disses starre 

 eller mindre Brugbarhed som Artsmaerker. 



Hvad den aluiindebuv Kro|isiunu angaar, saa er denne hos 

 de egentlige Balsenopterer idetbele temmelig ens, dog med nogen 

 Forskjel i Lsengden sammenlignet med Breden eller Hoiden. Saa- 

 ledes synes Balamoptera musculus at udmrcrke sig fremfor nogen 

 af de ovrige Arter ved sin saerdeles smale og langslrakte Krups- 

 form og ved den, som det synes, ualmindeligt hoie Kjol, som den 

 bagre Del af Kroppen bug Rygfiunen dauner saavel oventil som 

 nedentil. Allerede berved vil man med Lethed kunne skille denne 

 Art f. Ex. fra Balanoptera rostrata, der er af en forholdsvis be- 

 tydeligt mere underssetsig Kropsform. Forskjellen i denne Hen- 

 seemle mellem andre Arter, f. Ex. B. gigas og B. laticeps synes 

 imidlertid at vreie betydeligt mindre, og da der ogsaa her kan 

 tamkes nogen Forskjel mellem de forskjellige Individer af sainme 

 Art, eftersom de ere i godt Hold eller magre 1 , vil det ikke vxre 

 saa let berved overalt at kunne danne sig nogen bestemt Fore- 



