300 



Gorgias udvikler i Modsastning til Sophistiken - hvorfor Aristip 

 pos ogsaa anerkjender, at den Ene er visere end den Anden 

 (Diog. Laert. II, 93), m. a. O. : Aristippos forudsaetter Dannelsen 

 hans Philosophi kunde saaledes kaldes Smagens; Livets Lov e 

 for ham vistnok Lysten, men det er Lysten, forsaavidt den e: 

 identisk med den sokratiske Menneskelighed, Menneskets fornuf- 

 tige Frihed, ikke som blot Livsprincip, men som existentiel Magt, 

 saaledes som den gjor sig umiddelbart og naturlig gjseldende 

 Naturdriften. Vi vide ogsaa, at dette aandelige Grnndlag for, 

 denne aandelige Charakter af hans Nydelsessyge var noget Cha- 

 rakteristisk for Aristippos selv og gav hans Personlighed den 

 Overlegenhed over sin Skjaebne og ydre Livsforhold, der udtaler 

 sig i saamange af hans Vittigheder, og som iblandt Andet afnedfce 

 hans store Modstander Platon det beundrende Udraab : „dig alene 

 er det givet med samme Anstand at baere Betlerkappen og Pur- 



Som altsaa denne Reflexionens Bedommelse af Nydelsens 

 Vffird er det Sokratiske ved Kyrenaismen, det, der adskiller den 

 fra Sophistiken, som derfor ogsaa rnaa lilhore den allerede i dens 

 ferste Skikkelse, saaledes er den ogsaa punctum saliens i dens Ud- 

 vikling. Denne Udvikling er meget mairlfelig, og det er overho 

 ved charakteristisk for Kyrenaismen, at den har en virkelig le- 

 vende Udvikling: mens Kynismen, Charakterens Philosophi, bliver 

 sig selv lig, g Forskjellen imellem dens Hovedrepi.-esentanter : 

 Antisthenes, Diogenes og Krates, vjesentlig er en Charakterens, en 

 Personlighedens, nemlig i det Forhold, hvori de personlig stille 

 sig til deres failles Prineip, idet Antisthenes tog det praktisk, efter 

 sin positive Gehalt, Diogenes lidenskabeligt, i sine negative Con- 

 seqvenser, og Krates svfermerisk, som et poetisk Ideal, og mens 

 Megarismens, Forstandsphilosophiens, Historie er en Slaaen om 

 af den abstrae'te Idealisme (Eubirlides) i sin rene M'>dsa?tin"-- 

 den abstructe Materialisme (Diodoros), hvilke Modsa3tninger tilslut 

 neutralises hinanden i Nihilisme (Stilpon), saa har derimod Ky- 

 renaismen, Felelsens Philosophi, en virkelig Udvikling, et Prineip, 

 der udfolder sin indre Fylde, og stadfa3ster saaledes det bibelske 



