lebelte, hvor begge Passater modes og stige opad, forende med 

 sig store Msengder af Vanddampe, der i Hoiden fortaettes til 

 Skylag, som nedsende Stromme af Regn. I disse Strog er Tem- 

 peraturen og Vanddampenes Mrengde paa sit Hoieste, den op- 

 stigende Luftstroms Tilstedevserelse en af enhver Meteorolog 

 anerkjendt Kjendsgjerning, og Tordenveirenes stadige Sjede. Af 

 andre Exempler, hvor lignende Forhold ere tilstede, skulle kim 

 nsevnes Monsunernes Skiftning, navnlig om Hosten, samt de tro- 

 piske Orkaner, hvori man efter alt, hvad derom foreligger, maa 

 antage Tilstedevaerelsen af kraftige varme og dampfyldte opsti- 

 gende Luftstromme, og hvor Tordenveirene udfolde sig i al 

 sin Voldsomhed. 



Det kunde vaere et Sporgsmaal, hvorvidt Sommervarmen i 

 Norge kunde give Anledning til opstigende Luftstiornme af den 

 Styrke, som synes at udkreeves til Dannelsen af Tordenveir. 

 Disse Stromme vilde vajre steerkest i det indre af Landet, hvor 

 den sraarkeste Ophedning foregaar, men her er igjen Vanddam- 

 penes Meengde mindre, og vi finde Tordenveirenes Hyppighed min- 

 dre inde i Landet end paa Kysterne. Kyststreekningen sondenfor 

 Bergen, omkring Skudesnes, har en i Forhold til de paa begge 

 Sider liggende Kyststrog en lavere Temperatur, men synes at 

 Tffire det Strog af Norge, hvor Tordenveirene hyppigst optrffide, 

 ialfald i Sommermaanederne. 



Studiet af Tordenveirene i Norge i Sommeren 1867 har vist, 

 at de fleste Tordenveir optrfede, naar en af de store atmosfseriske 

 Hvirvler passerer over eller i Naerheden af Norge. De fleste Tor- 

 denveir kom med sydlige Vinde, optraadte altsaa paa Hv 



"side. De fleste vandrede henovi 



mindre Strsek- 



af Landet, hovedsagelig i Relningen fra Syd eller Sydvest 

 Nord eller Nordost, i samme Retning, som Tordenskyerne 

 vi ste sig at drive. 



I enhver Hvirvel har Vindens Retning i Horizontalplanet to 

 C omponenter, den storste lodret paa Linien til det barometriske 

 Mi »»mums Sted eller Hvirveleentret, den mindre parallel med 

 deQ ne Linie i Retning mod Centret. Resultatet af denne sidste 



