343 



Medaillonens Vsegt isammen med den vedfeiede Kant og0sken 

 er 5»/ 4 Kvintin norsk Selwsegt, omtrent = 18. 92l franske G ram- 

 mer. Da det i antiqaarisk Henseende ansaaes beta?nkeligt at 

 fraskille Galdkanten ogOskenen, kan selve Medaillonens Vsegt 

 ei noiagtigt angives. Da imidlertid Kanten med 0sken med 

 Sandsynlighed kan anssettes til henved »/■ af Vaegten eller omtrent 

 6 fr. Gr., saa vilde Medaillonens Vsegt omtrentlig udgjore hen- 

 ved eller omkring 13 fr. Gr. Da det romersk-byzantinske 

 Pund efter Sabatier, Revue numism. 1863 p. 20, var 324 fr. Gr., 

 og Solidus, den almindelige Guldmynt, paa Valentinian den 

 Istes Tid (364—375 p. Chr.) var > /„ % = 4. 50 fr. Gr., saa 

 kan selve Medaillonens Vsegt anssettes til henved eller omkring 

 en tredobbelt Solidus. 



Med Hensjn til den mulige Anledning til Medaillonens Fund 

 i Norge henviste han til C. I. Thomsens Opsats : „Om Guld- 

 bracteaterne og deres tidligste Brag som Mjnt« i „Annalerfor 

 nordisk Oldkjndighed og Historie f. 1855 p. 265—347", sam- 

 menholdt med „Atlas for nordisk Oldkyndighed — Jernalderen 

 Tab. 1_12" g navnlig til de i Opsatsen p. 267 og 270 (rem- 

 satte Formodninger ora Anledningerne til deres Forekomst i 

 Norden, og specielt til de om No. 1, 216, 216 b,No. 4 og No. 

 5 (Efterligning i Guld af en byzantinsk Keisermynt, funde'n i 

 Nedre Thelemarkens Fogderi, nu i Kbhvns Mus. No. 8612) 

 gjorte Bemerkninger. Da en Medallion med den Revers, som 

 hosfoiede xylographiske Aftryk viser (i Aftrykket staar feil- 

 a g"g NVLT for MVLT), neppe nogetsteds ellers er funden. 



