346 



Varme, kan heller ikke siges at lose Gaaden. Vel er det ube- 

 strideligt, at Dagslyset om Sommeren varer lrengere under hoie 

 end under lave Bredder, (og jeg liar fer paavist, at Forholdet 

 imellein Dagens og Nattens Lrengde bor komme i ganske vae 

 sentlig Betragtning ved Sporgsmaalets Behandling); heller ikke 

 kan Nogen fornuftigvis bensegte Lysets Uundvserlighed for eller 

 dets eiendommelige Indvirkning paa Plantens Udvikling. Men 

 naar man tror at kunne forklare de omhandlede Phzenomener 

 ved hiin Sats, saa overseer man to Ting. For det Forste er det 

 ikke sikkert, at det af to Steder, som bar den lsengste Dag, og- 

 saa faar det meste Lys — torbruger den storste Lysmrengde i 

 Dagens Lob, ligesaalidt som man kan paastaa, at det erholder 

 den storste Varmemcengde. For det Andet maa man beta;nke, 

 at Solen udstraaler baade Varme og Lys i uadskillelig Forening. 

 Hvor den sidste er storst, er ogsaa den forste storst, hvad enten 

 man har med den directe Insolation eller det spredte Dagslys at 

 gjore. Selv den forholdsvis svage Dffimring sender endnu Var- 

 mestraaler af merkelig Virkning ; herfor levere Iagttagelserne paa 

 Observatoriet et interessant Bevis. 



Dersom det nu var rigtigt, at den Lysmsengde, som et Ager- 

 stykke af en vis Storrelse faar i Somrnermaanederne Mai til Sep- 

 tember, er sterre i Christiania end i Proskan (pag. 42) eller 

 storre i Pitea end i Upsala (pag. 26), saa maatte i samme For- 

 hold ogsaa Mamgden af de modtagne Varmestraaler vjere 

 sterre. Og det vilde da idetmindste vrere u fornodentatudlede 

 det for Vegetationen gunstigere Resultat af den storre Msengde 

 Lys: for Sammenligningen bliver det nemlig fuldkommen lige- 

 gyldigt, hvilken Andel Lysstraalerne og de ultraviolette Straaler 

 have ved Siden af Varmestraalerne i Planternes Udvikling. 



Forat see, om virkelig Insolationen i Somrnermaanederne er 

 desto rigeligere, jo lamgere Dagen eller jo storre Bredden er, 

 har jeg anstillet en Beregning af den Mrengde Lys og Varme, 

 som en horizontal Fladeenhed i Lobet af en Dag modtager fra 

 Solen i forskjellige Zoner og paa forskjellige Aarstider. Kalde? 

 denne Storrelse S, saa er 



