348 



Resultatet er anskueliggjort ved to Curversekker med tilfoiet 

 Forklaring paa PI. I. Den anden Reekke Curver er ogsaa paa 

 en noget forskjellig Maade fremstillet paa PI. II. 



Curverne vise umiddelbart : 



a) at ^Equator idethele taget (Aaret rundt) faar mere 

 Lys og Varme end nogen anden Parallel, men at den storste 

 daglige Virkning der, som netop er den, vi have valgt til Een- 

 hed, staar tilbage for den storste Dagsvirkning under enhver 

 anden Parallelcirkel, og at denne voxer med Bredden indtil S = 1.15 

 ved omtrent 45° Br., derpaa aftager til ikke fuldt 1.14 ved om- 

 trent 60° Br., og saa igjen tiltager med Bredden, indtil den ved 

 Polen naar en Styrke lig 1.25, altsaa en Fjerdedeel storre end 

 Jevndegnssolens Dagsvirkning ved Equator. (Paa begge Sider 

 af ^Equator er der en Zone, hvor den storste Virkning hverken 

 falder paa Jevndognsdagene som ved Equator eller paa Sommer- 

 solhversdagen som ved Polen, men paa to andre Dage, der hgge 

 Sommersolhvervsdagen desto naermere, jo st0rre Bredden er. 

 De Paralleler, som begrsendse denne Zone, have en Bredde af 

 14°22'4, naar Vendecirklernes Bredde, Ekliptikskraaheden, sffit- 

 tes lig 23»27'0). 



b) At Solens daglige Virkning, S, ved Jevnd0gn er st0rst 

 under Equator, og at den paa begge Sider af denne aftager sta- 

 dig med voxende Bredde og bliver ved begge Poler; at der paa 

 enhver anden Aarstid er en anden Parallelcirkel paa Somtnerhe- 

 mispheeren, hvorfra S aftager til begge Sider, dog kun paa den 

 ene Side stadig, nemlig i Retningen mod Equator og den i Nat 

 liggende Polarzone, paa den anden Side kun til en vis Parallel, 

 der ligger ^Equator nsermere end den, som har Midnatssolen « 

 Horizonten, hvorefter S stadig voxer med Bredden Hge til den 

 belyste Pol. Med andre Ord : S har udenfor Jevndegnsdagene 

 to Maxima, hvoraf det ene ved den beskinnede Pol. I n ffisten 

 to Maaneder er det sidste Maximum det overveiende, i de 0vrig 

 4 Maaneder af Sommerhalvaaret det andet. Et Minimum m " 

 trseder ved en Parallel, der i det Heieste har nogle Grader etorre 

 Bredde end Polarcirkelen. 



