18 



Da i 1814 Norge havde opnaaet sin nuhavende Selvstsendig- 

 hed, maatte man ogsaa, for at have et ydre Tegn for dets H0i- 

 hedsrettigheder, om ikke af andre Grunde, vsere betamkt paa et 

 eget Myntvsesen. Vi have seet, at man i 1813 tilbagekjobte den 

 seldre Myntindretning, og nu i 1815 ansattes ogsaa folgende Mynt- 

 embedsmsend : 



Myntmester: J oh an Georg Prahm. 



Guardein : Johan Michael Kruse, forhenvrcrende Nathyt- 

 temester og Schichtniester ved Solvvscrket, og 

 Myntfuldmaegtig : 01 e Koth. 



Men deels fordi man ikke havde mid Tillid til Prahms Or- 

 denssands, deels vel ogsaa fordi den nye Regjering havde for 

 meget at gjore i alle andre Retninger til selv at kunne overtake 

 Opsynet med Mynten og ofre den tilborlig Opmajrksomlied, blev 

 den ved Kongelig Resolution af 22de April 1816 henlagt under 

 Solvvcerksdirectionen, der visseligen ogsaa dengang havde mere 

 end nok at gjoie mni ( ijnn iptagelsen af det nedlagte Vaiik til 

 at fore noget virksomt Tilsyn og sa^tte sig ind i disse specielle 

 Forholde. Under disse Omstamdigheder udfaerdigedes da under 

 19de November 1818 nye Instruxer, der endnu ere gjueldende, for 

 Myntmester og Guardein, og, omendskjont et maadeligt Arbeide, 

 er det dog under disse Omstamdigheder hoiligen at undres over, 

 at de bleve saaledes, sorn de ere, idetmindste brugbare. 



Sporgsmaalet om Afgangenc opstod, sorn rimeligt, snarl, og 

 nu, sorn saedvanlig, nedsattes i Aaret 1819 en Committee, vel under 

 nominelt Forssede af Solvv^rksdirecteur Henckel, men hovetlsa- 

 geligen bestaaende af Bankguardein Bentzon og Solvva^rkets Q* \ 

 sehwoi ner Klein. Kyndigheden var ikke stor, altsaa maatte der J 

 ibretages Forseg. Blandt andre Curiosa foretoge nu disse Mfleni j 

 sig at bestemme, hvormeget der skulde arbeides pr. Dag, 

 udfandt, at der ikke kunde forarbeides mere end 804 hele Spd., 

 og i Lighed med hvad man i England kalder Jouneys" opfao^ 

 de herfor Ordet „Post." Folgelig arbeides endnu i Mynten I« er 

 efter saadanne Poster; men da det formedelst Indpukningen og 

 Guardeinens endelige Opveining til Control faudtes bekvem«*| 



