to Durchsnit (de SBldre at' Gellertsen ere casserede) og et Rand- 

 vterk. Ikke destoinindre ere Myn tens Maskinerier ringe og ufuld- 

 stamdige. Kobbermynt er egentlig aldrig og kan t'retndeles der 

 ikke fuldstamdig myntes. Skillemynt overhovedet vil med de 

 forhaandenvserende Midler gaa for seent og blive for dyr; man er 

 derfor nu, i Anledning af den forestaaende Ommyntning af al vor 

 Skillemynt, beta3nkt paa Udvidelser, og Forslag er inde til Stor- 

 thinget om det hoist nodvendige Maskineri. Tidcn vil vise, om 

 dctte bliver tilfltrffikkeligt. Med een liden Presse (den forste hos 

 Gellertsen anskatfede), der ovenikjobet nu er fora>ldet, arbeides 

 ikke fort. I Utrecht har man ved lignende Anledning maattet 

 anskaff'e 40 slige Pressor, og i England har man nu nyligen, for 

 anden Gang, maattet ty til private Yyerksteder, trods de Ulcmper, 

 som denned ere forbundne. Det er imidlertid en mislig -Sag fur 

 en enkelt Udmyntning at anskatl'e el stort Maskineri, der senere 

 skal staa ubrugt af Mangel paa Beskjieftigelse. Her mli'onhes 

 visseligen Taalmodighed hos Publicum, og at lidt Hensyn tages 

 til de Midler, Myntinesteren faar at raade over; de blive hos os 

 i alio Fald smaa. 



Af nedenstaaende Oversigt over Udmyntningerne sideu 1814 

 vil man sec, hvor meget der i enhver Myntmesters Tid er arbei- 

 det, ved et Besog i Universitetets Mynteabinet, hvorledes der er 

 arbeidet, og hvad Frcmskridt der er gjort. 



Een Ulempe ved vor nairvserende Myntfabrikation bor dog 

 her sairlig bctnsrrkcs. uemlig den ustadige og uberegnelige Drill- 



