eller sendre en ikke. tilstraekkelig begrundet Opfatning. Med Hen- 

 syn til Fordoieligheden af de albuminose Namngsstofle, — et 



har vaeret og frerndcles cr Gjenstand for de dygtigste Physiolo- 

 gers Undersogelser, — skal jeg, da dettc Emne ligger udenfor 

 mit Formaal, kun erindre om, at ogsaa disse qvselstofholdige Le- 

 gemer med storre Lethed paavirkes af de fordoiende Safter, naar 

 de fordeles flint, og at de ei behove nogen sserlig Tilberedelso 

 for at onidannes til nserende Stof. Tvertimod vil til Ex. Mgge- 

 hvide, om den koges saaledes, at den sammenlober til et fast 

 Legeme, behove meget lcengere Tid, inden den igjen af Mavesaf- 

 ten oploses, end om den indfores i raa eller flydende Tilstand. 

 Den bekjendte Pariser-Physiolog Claude Bernard bar ogsaa med 

 Hensyn hertil gjort opmeerksom pan, at baardkogt ^Eggehvide 

 vil, ved at gjennemstikkes med mange Huller og indsproites med 

 Vand, lettere paavirkes afMave- og Tarmsaften, end om den nydes 

 i storre Stykker. Det samme vil knnne siges om B*»rkt kogt 

 Kjod, hvis ^Eggehvidestof ved Heden er fast sammenlobet, og ili- 

 gemaade om flere ajggehviiU'urtcdr Lr-cmer; de bor fiint fordeles 

 for at blive lettere fordoielige, hvis man ikke foretrsckker ved Til- 

 beredningen at bruge andre paa ehemiskMaade blodgjorcnde Midler. 



Endnu skal jeg tillade mig, forsaavidt Sporgsmaalet dreier 

 sig om Fedeinidlt-rncs I'uM-ia'mliLrc llenyttelse. at minde om, at 

 analytiske Undersogelser fra den senestc Tid have viist, at Ex- 

 crementerne under en righoldig Fode af qva3lstofholdigeLegen.fr 

 (Albuminater) vise en Udskillelse af Qvrelstof i et proportionell 

 ForboH til Maengden af Nseringsstoffe, (se nogle Forseg af Prof. 

 Voit om Indfiydelsen af Glaubersalt paa JEggehvidens Forandringer 

 i Zeitechrifi liir Bjologie og i Schmidt's Jahrbtlcher der ges. Medicin, 

 No. 3, 1866), hvoraf ban slutter, at der ved en odsel eller overfledig 

 Nydelse af disse vigtige Stoffe ligeledes gaar Nrcringsemne tilspilde. 



