Ill 



les — ; derimod kaldes de vistnok paa flere Steder Glider ; men 

 naar Zeller antager Dette for identisk med Stjerner, da stotter 

 han sig heri kun til en eneste Ytring af Plutarch (de plac. phil. 

 I, 7, 12), som jeg senere skal sege at godtgjore maa bero paa 

 en Mist'urstaaelse. Man skal visselig heller ikke i Sprogbrugen 

 finde den mindste Stotte for den Mening, at oupavoi skulde betyde 

 Stjerner — det maatte da vsere det pythagorseiske Begreb af 

 Sphaerer, men disse Sphaerer kaldes ingensteds Himle, de omfat- 

 tes netop af Himmelen, og saa er det jo ogsaa for0iesynet; det 

 maa vrere den naturlige Sprogbrug, at HimmeleD kan bruges 

 synonymt med Verden som Indfatningen af de Himmellegemer. 

 hvoraf denne Verden, den kosmiske Totalitet, bestaar. Igrunden 

 erkjender ogsaa Zeller, at bans Opfatning staar i Strid med de 

 Gamles Vidnesbyrd, idet man nernlig paa den ene Side ser af 

 Steder, som Zeller selv citerer (174, 2), nernlig Simpl. ad Ar. 

 Phys. 257 b ogAugustinus civ. Dei VIII, 2 sml. Ar. Phys. VIII, 1, 

 at stadig nogle Verdner blive til, medens andre forgaa, og man 

 paa den anden Side, som Zeller mege! rigtig l)emierker, ikke kan 

 antage Andet, end at Stjernerne, der ere blevne til sammen med 

 Jorden, ogsaa skulle forgaa sammen med den. Naar i det anforte 

 Sted af Simplicius (i Brandis's Udgave af Scholier S. 424 b 43 ff.) 

 Anaxitnander regnes blandt dem, der antage uendelig mange 

 Verdner, i Modssetning til dem, der antage kun een, som f. Ex. 

 Platon og Aristoteles, saa viser jo denne Mods.*etning tydelig, at 

 der her ikke er Tale ora Stjerner, men at, som vi ogsaa af Plu- 

 tarch have paavist, Stjernerne ere indbefattede i Verden. Og 

 naar fremdeles den samme Simplicius (in Phys. f. 151, Brandis 

 p. 514 a 32 ff.) siger, at Anaximander antog uendelig mange 

 Verdner, og hver af dem aureipou tou toioutou <rtoixsfeo, da 

 beviser det vistnok ogsaa det Samme. Denne appositionelle Til- 

 loielse af owcdpov, at hver Verden er bleven til afElementet netop 

 i Egenskab af a««tpov, er ikke ganske let at forstaa. men skal 

 det faa nogen Betyduing, maa det dog vel forstaaes qvalitativt, 

 skjent det ellers netop strax ovenfor af Simplicius bruges specielt 

 MB det qvantitativt Uendelige i Modsaetning til det Ubestemte 



