134 



Ud0delighed, og det er Forholdet med den tredie Klasse, detLe- 

 vende, specielt Meutresket. Vi have sect, at Livet er Product af 

 Modsmtningernes Samvirken, men Product som Selvproduction, 

 deres Enhcd, som producercnde sig selv, som absolut, paa sig 

 selv beroende, ikke relativ, qvantitativ. At det, at Livet er Pro- 



Tiden, saaledes, at det fra Forst af er Product af Verdenskrsef- 

 tcrne, si den producerer sig selv, saaledes som det udtrykkelig 

 siges om Dyrene hos Empedokles, det ligger i den ofterc paape- 

 gede Eiendommelighed ved Forestillings- og Udtryksinaaden i 

 denne feldste Philosophi. Livet er altsaa det, at Enheden, Vfese- 

 net, ved at ophaeve den Sondring, den Sseregenhed, hvorpaa En- 

 deligheden beror, frembringer sig selv som absolut; dette sker 

 legemlig i Reproductionen. derundor indbefattet Kjonsprocessen, 

 aandelig og afgjorende i Personligheden. Personligheden er 

 det, at jeg overvinder Doden ved at gjore den til en Afdoen; idet 

 jeg afdor fra alt Sajreget, realiserer jeg Dedens Gjerning at vir- 

 keliggjore det Almene, som min egen Gjerning, og gjor derved 

 dens, det Almenes, Magt over mig, Individet, til min egen Magt 

 over mig selv. Det maa imidlertid ved denne Fremstilling for 

 det Forste bemsBrkes, at der her ikke distingveres mellem det 

 Lcgemlige og det Aandelige ; som vi have seet, ere begge -Sider 

 komne til Udtalelse, men uden at begrtenses mod hinanden. Man 

 kunde dernaBst gjore den Indvending, at paa den Maade bliver 

 Mennesket som Enhedens absolute Realisation noget Fuldkomnere 

 end Gudeu. Det er ogsaa ganske sandt; men det beror hverken 

 paa nogen Uklarhed i Opfatningen hos mig, Fremstilleren, eller 

 hos Anaximander; det er intet Andet end den for omtalte Grund- 

 mangel ved Hedenskabets Guder, at deres Guddommelighed staar 

 i omvendtForhold til deres Personlighed. Forholdet mellem disse 

 Guder og Mennesket er forresten det samme, som det, Hibelen 

 statuercr mellem Engle og Mennesker: hine ere langt fuldkom- 

 nere, men Mennesket er Tilvrorelsens Maal, og Engletie tjene 



menhed beror paa, at de staa Principet,- ikke, at de staa Maalet- 



