191 



Folelse." 1 Dog vise Afbildninger ogsaa Spor til en roligere og 

 besindigere Dyrkelse af Linga. Hos Moor 1. c. PI. 22 sees midt 

 i et paa fire Soiler hvilende aabent lidet Tempel en Linga og lige 

 udenfor samme en siddende Qvinde med 0inene benvendle mod 

 Linga'en, hvorover hun liar haengt sin Rndraksba (Rosenkrands 

 eller Bedesnor) og med fire brsendende Lamper samt et Rogelse- 

 kar, hvorfra Rogen opstiger, foran sig. 



Vende vi saa Blikket til Europa, ville vi der finde talrige og 

 forstorstedelen umiskjendelige Spor af Qivaisme. .leg bar alio- 

 rede for mange Aar siden paaviist nogle saadanne Spor i min 

 Hog: Traces de Bnddbisme en Norvege (Paris 1857). 2 Jegkjendte 

 dengang ikke den franske Lserde, M. Gaujal"s Metnoire snr une 

 idole gauloise appelee Rutb. 3 I denne bar Forfatteren med vreg- 

 tige Grunde paaviist Sandsynligbeden af, at den indiske Guddom, 

 Rudra (ell. Qiva), i Hedendommens Dage blev dyrket i og i Om- 

 egnen af Sta?derne Rodez (Gnienne og Gascogne) og Ronen i 

 Normandiet. Jeg skal i Spidsen for de Spor af samme Afgnderi, 

 som jeg bar fundet, meddele i Overs.-ettelse Hovedindholdet af 

 Hr. Gaujabs Memoire* 



„Et almindelig ndbredt Sagn i Romargue, og som isrer er vel- 

 ^jendt i Rodez, bevidner, at fer Cbristendommens Indforelse i 

 denne Egn tilbad man der en Guddom, kaldet Rutb, hvis Dyr- 

 kelse endnu i det 5te Aarh. efter Cbr. var i Gang. Et saa con- 

 stant Sagn synes, om det end ikke hviler paa nogen bistorisk 

 Grundvold, ikke at burde afvises uden Undersogelse ; men det 



k er. Man troer saaledes, at den hellige Amandus, den ferste Bi- 

 shop i Rodez, som tilintetgjorde Rutbs Dyrkelse, lod Billedet 

 knstc i Aveyron, og man seer i Rodez en Bro over denne Find, 



