241 



des paa nedenfor anforte Maade den samme Vrerdi som oventbr 

 for den danske Mark. 



I de saxiske Provindser i England regnedes 5 Penninge paa 

 Skillingen, altsaa kom der 48 Skilling paa Pundet; i Mercia 4 

 Penninge paa. Skillingen eller 60 Skilling paa Pundet; i Kent, 

 bvor Penninge ikke vare i Brug, gik der 12i Skilling, hver til 

 250 sceats, paa Pundet; i Northumberland synes ikke Regninger 

 efter Skillinger, men efter Thryruser (maaskee samme Art som det 

 tydske Saxens Tremisser) at have mret gjamgse; sammesteds 

 gik 80 Thrymser paa Pundet eller 3 Penninge paa Thrymsen.' 

 At 3 halve Mark *» 12 0rer vare lige med 30 Skillinger, anferer 

 Davoud Oghlou efter Fredstraktaten mellem Edward og Guthrum, 

 dens Kapitel 3, 7, beregnende hvad £ Mark udgjor i saxiske Skil- 

 linger. Men hine 30 Skillinger kunne, saa synes det, have vasret 

 merciske, da Overeenskomsten fend* Sted med Danske i Ostangeln 

 og Northumberland, som laa Mercia nser, og sluttedes, som det 

 antages, i Mercia selv, Snhm II Pag. 475— 477. 2 Den skede, som 



gelske Myntpund maa ansees for at have vaeret lige, og er der 

 altsaa moent merciske Skillinger k 4 Penninge, saa er 30 Skillin- 

 m - £ Pund *m 3266,7818688 Ms, 1 Skilling = 108,892728964, 

 1 Murk | x 3206,7818688 = 2177,8545792 —- J Libra og 1 0re 

 * h M»^k — 272,2318224 ^ § X 408,3477336 Ms. Da nu Ru- 

 ling anforer Pag. 315 ferste Deel, at 0ren i Vasgt var ^ mere 

 end Pengeeren, saa er ogsaa her Vaegtoren - 408,3477336 Ms 

 °g Traktaten eller Overeenskomsten sluttet efter hvad der regne- 

 des for en Mark mellem de Danske, men ikke var en Mark i 

 Va2 gt. Ellers passer 5 f (7 af den her udfundne Vaegtinark ( ^ ? 

 ^ 13,6 Ms) sasrdeles vel til Veegten af de Penninge, som ere 

 sl *gne i det vestlige Danrnark, fornemmelig under Hardeknut og 

 Magnus den Gode, ligesom og sencre, naar det ta^es med i Be- 

 tra gtning, at Mynterne kunne have lidt ved at henligge mange 



