En anden Maerkelighed ved den saaledes udfundne gamle 



zantinske eller grsesk-rnmerske Unze, da denne holdt - efter 

 Sabatier i Revue numismatique for 1863 Pag. 20 — 27 Grammer 

 472,9 Ms* det grseskromerske Pund til 12 Unzer, altsaa 324 

 Grammer og 8 Unzer 3783,24 ^Es ~ 216 Grammer. Dissc Vrer- 

 dier for Pundet og Unzen udleder Sabatier af fire byzantinske 

 Vaegtlodder fra den eeldre Middelalder, opbevarede i Museerne i 

 London og Paris. 1 Der er saaledes Grund til at antage, at Han- 

 delsforhold < j ller ;nid(Mi S;i • n t a-idsel, seldre end Christendommens 

 Antagelse, have foranledigrt Indtorelscn af den byzantinske Unze 

 i vort Land, og heist sandsynligt er det dertil, at Harald Haarde- 

 raade ogsaa medbragte fra Gnrkeuland den allerede her bekjendte 

 Vffigt for 0ren, at han benyttede den ved Delingen af sine Skatte 

 med Magnus den Gode og bar befVestet dens Legalitet for lange 

 Tider, i hvilke den vel kan have undergaaet mindre og locale 

 Forandringer, men dog er bleven saaledes vedligeholdt paa andre 

 Steder i Landet, at dens rette Vaerdi lod sig gjenfinde. 



I Sverige synes der fornemmelig at have vjeret flere Slags 

 Va3gt. Der nsevnes saaledes: pondus suecanum, pondus regni 

 nostri, pondus legale Regis nostri, pondus gotenense s. Gotlandife, 

 pondus Stockholmense, pondus lydosiense (Ledose Vregt) samt 

 pondus de Scaris. 2 Den gottlandske Mark eller Wisbymarken 



