278 



maaden, men ei dens Gehalt og Sterrelse angaar, bar noget 

 tilfselles med Harald Haarderaades Mynter, men ligner i alle 

 Henseender Olaf Kyrres, kan, paa Grund af, at den fremstil- 

 les som eensidig, ikke henfores til sidstnaevnte Konge, men til 

 Sonnen Magnus Barfod. At den er norsk, synes utvivlsornt. 

 Dersom der ved det af Forfatteren for Reversen benyttede 

 Ord: illisible skal alene forstaaes uheselig, og ikke at den 

 mangier aldeles, vilde det vseret nyttigt at have denne Revers 

 fremstillet saaledes, som den er, da Mynten derved kunde 

 blive at tilskrive Olaf Kyrre, snarere end Sonnen. Men mart 

 maa antage, at de Adverser eller Reverser, som Forfatteren 

 ikke viser, heller ikke forefindes. 

 ad p. Til TabellensNo. 21. Dette Myntstykke, formodentlig en 

 utvivlsom Bracteat, med tvende Hoveder, maa. antages at 

 henhore til Sigurd Jorsalafarers og Eystein lstes Feellesregje- 

 ring og er saaledes fremkommen forinden den Sidstneevntes 

 Ded 1122. 



De norske Mynter, der enten ere stumme eller med forvir- 

 rede Legender, er det sa'dvanlii: van-keligt at anvise deres rette 

 Plads. Vel kan der, efter Sammenligning med addre og yngre 

 noiere bestemte Stykker, ligesoin ved Hjadp af andre lignende og 

 tidligere bekjendte, tilnsermelsesvis sluttes til et mere eller mindre 

 indskraenket Tidsrum, i hvilket en Deel Mynter kom ud, men det 

 er oftest umuligt bestemt at paavise den Regjering, hvori det 

 skede, saasom med den storste Deel bekjendte Stykker fra 1066 

 og tidligere, indtil over Midten af 13de Aarhundrede; tolgelig 

 ogsaa med dem fra Veveyfundet. Prpegningstiden for de yngre 

 og fleste i dette henlsegger Forfatteren af sammes Beskrivelse, 

 Pag. 16, „til Midten af 12te Aarhundrede", „eller maa- 

 skee til Begyndelsen afsamrae'; dette „fordi deriFun- 

 det ogsaa er PraBg i den Still, som tilhorer Magnus 

 den Gode og Harald Haarderaade 1036-1066." Ovenfor 

 i disse Anma3rkninger er imidlertid omtalt, at deaf Harald slagne 

 Mynter (om de fra Magnus kan der ikke blive Sporgsmaal) ere. 

 hvad Gehalt og Storrelse. anbetrieffer, aldeles forskjellige fra alle 



