og blinde Menneskesleegt, da forudsa;ttes en stedse fortsat Aaben- 

 barelse af det positive Bud samt en uafbrudt Reekke af positive 

 Foranstaltninger for at sikkre dets Udbredelse og Overholdelse. 

 Thi otn end det engang aabenbarede Bud kunde gjennem Tradi- 

 tionen forplantes til de folgende Slaegter og saaledes ogsaa til dem 

 udstrsekke sin eftervirkende Indflydelse, saa staaer pad den anden 

 Side den factiske Synd, der i Menneskehedens naturlige Udvik- 

 ling ligesaavel har sine nodvendige Eftervirkninger. 



Derfor maa der ved Siden af denne naturlige Udvikling gaae 

 en Kjsede af overnaturlige Foranstaltninger, bvorved Guds Vilje 

 kan blive aabenbar og fremkalde Lydighed. Dette forudssetter 

 sseregne udvalgte Organer, et seereget udvalgt Aabenbaringsfolk, 

 der fortrinsviis staaer Gud nasi- og bliver en Midler mellem ham 

 og den ovrige Menneskehed. 



Der skilles naturligviis skarpt mellem den naturlige Menue- 

 skeslsegts sig selv overladte Udvikling og den hoiere, guddom- 

 inelige Ledelse. Paa den ene Side have vi den sffidvanlige, na- 

 turlige Verdensgang, der ligger i det Onde og Usande, paa den 

 anden Side den udvalgte Deel af Verden og den guddomrnelige 

 Frelses 0konomi. 



Den Sidste er naturligviis vassentlig overnaturlig, mira- 



Ogsaa Miraklets Begreb er i dets egentlige Skarphed eien- 

 dommeligt for Jodedommen, der gjennem Modsfetning ogsaa ferst 

 har fremhfeyet det Naturlige som saadant. Hedenskabet kjen- 

 der lidet til denne Modssetning. I Orientens Anskuelse er det 

 Overnaturlige umiddelbart blandet med det Naturlige; der har 

 endnu ikke dannet sig Begrebet om en fast, lovbunden Naturor- 

 den. I det oceidentalske Hedenskab, navrdig i Griekenland, ad- 

 vikler sig efterhaanden dette Begreb, Begrebet om en (puaiC og 



fordi de ere guddomrnelige, begrrendses af en fornuftig Lov; det 

 Vilde, Maallose, Titaniske er vajsentlig bundet. De Undtagelser 



noget Unaturligt, M.mstrost, end som Overnaturligt og Gud- 



