68 



Berettigelsen til at sammenligne to Arter af asiatiske Monu- 

 nienter med de nordiske Gravhoie kan maaskee ved ferste 0ie- 



Gravheie indbyrdes, finder man ogsaa hos dem adskillige Egen- 

 heder, hvorved de vise sig indbjrdes forskjellige, og deriblandt 

 just saadanne, som danne Skjelnemrerkerne mellem Toper og 



et lavt cylindrisk Fodstykke, at' nogle Archffiologer kaldet Fod- 

 kjede, dannet af flade Stene, tildeels afblanke Heller.* Ligesom 

 man derhos i de indiske Toper kun tinder en ubetydelig Reliquie, 

 saasoni en Tand eller en Beenstump, ja undertiden slet ingen, 

 saaledes har man i nogle Gravheie ogsaa blot fundet ringe Been* 

 stumper 2 og undertiden ingen Reliquie. 3 I sidste Tilfadde er det 

 sandsynligere, at Reliquiens Ubetydelighed har undgaaet Raud- 

 sagernes Opmrerksomhed, end at Monumentet skulde have vreret 

 et Kenotaph, som nogle Archffiologer have meent. Indiske og 

 chinesiske Skribenter omtale endog pragtfulde Monumenter, som 

 ere opforte over et enkelt Haar af Buddha eller en anden Helgen. 

 At man ogsaa i Norden har opfort Monumenter over enkelte Dele 

 af en hoiagtet Afdods Levninger, beviser Beretningen orn Delhi - 

 gen af Halfdan Svartes Lig mellem fire Fylker, der hver isrer op- 

 forte en Gravhoi over den Part, som blev dets Eiendom, aldeles 

 som i Indien. Den sidste Buddhas Lig blev deelt mellem otte 



' Urda I S. 101; II S. 152. 153. 106; III S. 40. 102. Paa sidstrucvnte Sted 

 sigcs om en stor Gravhoi i Lysters PraategjeW, Bergons Stift: „Den udmerkede 



