93 - 



eller Breeder, som i de Trondhjemske Conglomerate)- — er et sfort 

 Anlal Granit-Sty kker. Denne Kjendsgjerning berorer igjen 

 Granitens og mange med den nterstaaende Eruptivers 

 Theori. 



Det hedder nemlig nu i Omvandlings-Theoiiernes Aand, at 

 vi finde desto mere Granit jo linger vi stige ned eller gaa til- 

 bage i Straterne og i Tiden, ikke fordi Granit var faerdig dannet 

 for, allcrede fra urgammel Tid, men fordi vi der, laengst nede 

 i Formationsrrekken, finde de Masser, som have vaeret laengst 

 paavirkede af de chemiske Forandringer, der forudsoettes at fore- 

 gaa. De, der antage, at Granit dannes efterhaanden ved visse — 

 hidtil lidet udviklede — chemiske Processer, som skulde tilfere No- 

 get og bortfere Andet i Masseme, binge Tid og atter Tid som et 

 vresentligt Moment. De antage, at de gamle Graniter, hvorpaa 

 disse Conglomerate)- hvile, ikke var Granit fra forst af, men at 

 de forst ved Omvandling gjennem Tiderne blev Granit. De maa 

 da ogsaa antage, at disse Brudstykker af Granit i Conglomera- 

 terne fremstod som G ran i t-Brndstykker forst ved Omvandling. 

 Dog de forskjellige Brudstykker ligge ikke sammen zonevis, her 

 af et Slags og her af et andet Slags. De store Forvandlinger 

 og Ombytninger af Stoffe, som vi maaske dristigen kande tamke 

 os Rum for i de store Masser, oine vi her ikke Ram for. De 

 forskjelligsle Brudstykker ligge uordentlig sammen. Hvorledes 

 skulde vi kunne forklare. at nogen specifisk forskjellig Forvand- 

 ling her kunde have fundet Sted. som gjorde en Knolle til Granit, 



lemnim af nogle Tommer? Og hvorledes skulde det gaa til, at 

 disse saa gjennemgribende Forvandlinger med de enkelt liggende 

 Knoller ikke ogsaa skulde have indvirket paa selve Grundmasscn, 

 som omslutter Knollerne? Men Grundmassen i Conglomeratet 

 er netop den samme gro nn e Chlo r i t-holdige S ki fe r- eller 

 Lersten-Masse, som vi ogsaa kjende andetsteds fra i de saed- 

 r anlige Tr oiidhj emske S kifere uden En oiler. Denne Grund- 

 masse har altsaa ikke her fremgaaet som et Produkt af nogen 

 Forvandling; det er den sasdvanlige Skifer. Og i den smd- 



