98 



have vseret Smaat tried Bergvrerksdriften i Rusland ; thi i Aaret 

 1597 paalagde Storfyrst Feodor Iwanowitch sin Gesandt i Italien 

 for enhver Priis at sbaffe ham Bergmsend, soin forstode at finde 

 Gnld og Solv og at bringe det ud af Minerne. 



Steinplingen kan derfor ikke outages at have havt den Hen- 



f. Ex. Vregtens Rigtighod, ihvorvel den store Variation i Tyngde, 



noget tvivlsom. Thi vel har jeg i en foregaaende Afhandling paa- 

 viist et Exempel paa stor Unoiagtighed i Constrnetionen af en 

 Skaalvcegt fra 13de Aarhundrede, der gjorde det umuligt for Fa- 

 brikanten at frembringe Mynter af lige Vregt, idet en halv Marks 

 Tyngde i den ene Vaegtskaal balancerer med en Tyngde, der er 

 naer et Qvintin lettere i den anden.* Men Forskjellen i Tyngden 

 af de hidtil bekjendte Rubier er storre, da den nffirmer sig td 

 tre Qvintin. Dog tor Halvdelen heraf skrive sig fra Unoiagtighed 

 i Halvering af Grivenka-Barren. Muligt er det derfor, at Stemp- 

 lerne hetegne rigtig Vwgt, da man ei var istand til at skaffe 

 den rigtigere. 



Hvad specielt de to her beskrevne Roblers V*gt betraeflb^ 

 da er enhver af dern lidt tungere end den tungeste af de syv, 

 som findes paa Chaudoirs Fortegnelse p. 101; denne viscr nemli$ 

 22f£ Zolotn. Den gothlandske Mark er beregnef til 207,69 fr. 

 Grammer,* Halvdelen altsaa 103,84 fr. Gr. Man seer saaledes, 

 at alle de Rubier, hvis Veegt er angivet, have veeret undervaeg- 

 tige. Dette deriverer sig deels fra de nys anforte Omstrendighe- 

 der, tildeels vel ogsaa fra Slid. De 114 Stykker Grivenka-Barrer, 

 hvis Vsegt angives hos Chaudoir p. 100, variere fra 44 z. 12 & 

 til 49 z. 84 d., eller fra 187,92 til 208,69 fr. Gr. De Rubier, som 



