L01 



og sydligere Breddegrader, og hvoraf dor uddrages, at foi>kjellige 

 Koriisorter i Norge ere komnc til Modenhed ved cn lavere Var- 

 megrad og i en kortere Tid end under sydligere Breddegrader. 

 Disse Ord ere: „Vi have naturligen segt den hovedsagelige 



under vore nordlige Breddegrader udover paa Vogetationen. Hvor 

 vidt denne Lysets Virkning strrekker sig, eller med andre Ord, om 

 der lader sig opstille en om ogsaa blot tilnfermelsesvis sikker 

 Regel med Hensyn til den Grad og det Omfang, hvori Lyset kan 

 erstatte den til Vegetationen fornedne Varme, maa Fremtiden 

 here." Forfatteren synes heller ikke at vcere tilbeielig til at fra- 

 skrive MaanensLys en Indflydelse paa Vegetationen, medens han 

 udtaler, at de fra Maanen udgaaende Varmestraaler „neppe kunne 

 eve nogen Indflydelse paa den." 



Lignende Resultater ere fremhaevede af andre Forfattere, f. 

 Ex. Hr. Biseholl', scan paapegor Kornariernes hurtige Modnen 

 mod Norden og tilskriver Lyset en stor Rolle ved Vegetations- 

 processen, — det tjener til at gjore Planternes faste Dele ta;ttere, 

 deres flydende Bestanddele mere concentrerede og til at udvikle 

 Velsmagen og Aromen hos Frugterne. 



Uagtet det nu vistnok maa ansees som afgjort, at Lyset i 

 den her tagne Betydning, nemlig den fra Solen kommende Straa- 

 ling ^ Varmestraalerne, har en ikke ubetydelig Indflydelse paa 

 Planternes Udvikling, saa turde det vaere det Forsigtigste ikke 

 at tage sin Tilflugt til Lyset som Forklaring af Forholde vedkom- 

 mende Vegetationen, for man har udtomt alle andre Midler. Man 

 maa vel erindre, at Lyset her er let at skylde paa, — man ved 



