150 



Hvad den Uovereensstemmelse angaar, at Bruun erkherer 

 Kammerue kun at have vaeret paa Vestsideu, medens Christie 

 angiver, at de fandtes rundt omkring, da tor den vel forklares 

 deraf, at man ved Udgravingen havde sin Opmserksomhed for- 

 nemmelig henvendt paa Gravhoiens Indre og kun har bemauket 

 de aabne Kammere paa Vestsiden, uden at undersege, hvorvidt 

 Rsekken fortsattes videre; hvorimod man formeentlig ved den i 

 1840 foretagne Gjennemgravning, som Christie S. 328 omtaler, 

 har opdaget, at Kammerraskken fortsattes rundt om Hoien. Det 

 maa derhos bemserkes, at Christie skrev sin Beretning paa Kann- 

 oen med Heien for 0inene. 



Ved at saiumeuligne Kammerrsekken om den norske Grav- 

 hoi med Nichersekkerne om de afghaniske Toper, paatrsen- 

 ger sig den Tanke, at her Efterligning har fundet Sted, at man 

 i Norden , uden Kjendokab til Billedhuggerkunst, har forsogt 

 efter Evne at efterligne Buddhisternes Monumenter, hvormed 

 de nordiske i saa mange andre Stykker stemme overeens, og 

 at man har maattet standse ved den raaeste Form af hine Nicher, 

 medens man i Asieu er skreden videre. Der er saaledcs ogsaa 

 Ankdniag til at antage, at Nichernes Anvendelse har i begge 

 Verdensdele vgerct den samme. At Nicherne saavel i de afgha- 

 niske Toper, som i Flaghougen ere fundne tomme, er en let for- 

 klarlig Felge af, at den Gudstjeneste, hvortil de refererc sig, for 

 mange hundrede Aar siden er fortraengt og enhver Gjenstand, 

 som denne ansaa for hellig, er borttagen eller tilintetgjort, naar 

 saadant med Lethed kunde skee. Men man har al Grund til at 



Been; en Decl runde oventil ophoicde blaa Glasflusse; en ziirlig Messingkjedel, 



