170 



Schemata ha tbrskjellige Steder. Det vil derai' sees, at lnstitutets 

 Opfordring har vaeret modtaget med den Velvilje, som det stedse 

 hidtil har kunnet glaede sig ved, og som gjor stone Arbejder i 

 Meteorologien mulige i vort Laud. Kun nogle faa Steder, over 

 hvilke det vides, atTordenvejr ere passerede, og til hvilke Sche- 

 mata have vau-et sendt, have undladt at indsende nogen Efter- 

 retning derom. Men hvad der saaledes synes at mangle i Fuld- 

 sttendighed, er tildels bleven gjenoprettet ved de ovrige Ingtta- 

 geres Flid og Interesse. 



De indsendte Iagttagelser benyttedes paa folgende Maade til 

 at studere Tordenvejrenes Vaesen og Forhold. 



Klokkeslettene for Begyndelsen og Enden, det vil sige forste 

 og sidste Tordenslag, reduceredes til Pariser Tid. Da Paris lig- 

 ger 20 Grader ost Ferro, var denne Redaction let at gjore efter 

 et Norgeskart med Meridianerne regnet fra Ferro. 



Af de to Klokkeslet toges Middel. Detle Middeltal repree- 

 senteier det Klokkeslet, da Tordenvejrets Midte var over oiler 

 namnest ved vedkommende Iagttagelsessted. Da det er sandsyn- 

 ligt, at det forste Tordenskrald, der hores, i de fleste Tilfaelder 

 ikke er det forste, der kunde hores, medens Tordenvejrets Slut- 

 niiig lettere forfalges indtil sidste hoilige Tordenslag, soa falder 

 Medium at' de noterede Klokkeslet maaske i Regelen lidt for sent 

 i Forhold til Tordenvejrets virkelige Midte. Da deune Afvigelse 

 imidlertid stedse maa forudsrettes at falde til samme Side, har 

 deu ved Bestemtnelsen af Tordeuvejrets Gang iogen Indflydelse 

 paa den fundne Hastighed, men forrykker kun Epokerue, dog 

 kun i ringe Grad. 



Af de to samme Klokkeslet toges Forskjellen, der betegner 



Paa et Kart .-logos 0111 Iagttagelsesstedet som Centrum en 

 Cirkel, hvis Radius var 3 goographiske Mile. Dette synes nemlig 



horbare. Paa Cirkeler.s Periferi afsattes dePuukter i Horizonteu, 



med en ret Linie, der som en Pil betegnede Tordenvejrets Ret- 



