216 



Gaisa Systemet, men betegner den son. ovre Gaisa System (4 b). 

 Kaolin er i Rastegaisa betegneode for den hcle Sandsteensafiei- 



dding ai' dette System naaer ueppe 1000 Fed. Ved Bredderne 

 af Jesjavre bryder Berpeutin igjennem, og i Beskades ere Amphi- 

 bolitber hyppige. 



Da jeg foretog Reisen fra Jodkajavre til Alton og altsaa reiste 

 over de til nedre Gaisa System benborende Bjergarter, stak der 

 undertiden op igjennem det den faste Fjeldgrnnd bedrekkende 

 Gruus lose Stene af en sort graphitholdig Skifer. Det sanune var 

 Tilfeeldet ved Undersogelsen af det samme Systems Bjergarter 

 i Beskades mellem Alten og Kantokeino. Jeg anseer dette som 

 Tegn j.aa en almindelig Udbredelsc af et Grapbitlag i disse Hai- 

 der, og ved den lille i Beskades beliggende Indso Aksojavre bar 

 man Anledning til ruermere at iagttage to Grapbitlag, bvoraf bvcrt 

 har en Maegtighcd af 6 a 7 Fod. De ere kirn adskilte ved en 

 sort, qvartsboldig Skifer, et Bar Fod tyk. Over ligger en Qvarts- 

 skifer med sorte Puncter og under en mork Glimmerskifer. Gra- 



Dele af Lagene er meget reen, i aiidre afdeelt deels med tynde 

 Aarer af hvid Qvarts, deels med Striber af Skifersnbstants. I 

 Nserbedcn er der et Lag med Kiis, ved bvis Decomposition der 

 er frembragt en Maengde Jernoxydhydrat, der som Myrmalm ind- 

 tager Bredden af den nserliggende So. 2 a 3 Mile lfengcre mod 

 Syd gjenfandt jeg disse Grapbitlag, ledsaget af et tredie, paa flere 

 Steder i en Linie, trnkken fra Macielvens Mnnding i Altenelv | 

 Miil til Toppen af Fjeldet (Was duoddar. Lagene ligge her 

 temmclig dybt, saa at man kun seer dem i Bnnden og paa Si- 

 derne af de dybere Render i Fjeldgrunden, bvor et Par Sideelve 



