meneuse Kul; tredie og fernte Kullag bestaae derimod af skifrige 

 Brnnkul undertiden med sorte Striber. De sidstneevnte Kul have 

 stor Askegehalt, men give ikke destomindre en god Flamme. 



Foruden ved Stranden var der et lidet Parti af Sandstenen 

 blottet i den lille Elv, som i'alder i S0en ved Gaarden Ramsaa. 



Her var der ikke faa Forsteninger at finde, men de fleste 

 vare saa medtagne, at de ikke lade sig bestemrne med slorre Sik- 

 kerhed. 



En meget stor Ammonit var hyppig. Den ligger i Elvesen- 

 gen som store Skiver meget lig Slibestene af et Par Fods Diame- 

 ter. Skallets Form oftest utydelig. Videre bemerkedes en Ostrea, 

 enPholndomya og en Ancella, bestemte Juraformer ; endelig nogle 

 Belemniter. At Afleiningen saaledes henhorer til Juraformationen 

 maa forelobigt ansees for afgjort, og forhaabentlig vil der ved 

 nsermere Undersogelser blive fremdraget bedre Exemplarer af 

 Forsteningerne, saa at en Parallelisering rned andre Egne siden 

 kan blive lettere. 



Saa som Kullagene mi foreligge for Iagttagelsen, ere de gan- 

 ske vist uden practisk Betydning. Der er imidleriid en Mulighed 

 for, at de i Midten af Bassinet kunne vosre tykkere, og i saa Fald 

 er dette en stor Sag. Jeg kan derfor ikke betvivle, at her b0r 



Gaver til Selskabcfs Bihliothek. 



zu Bremen. 1 B. 1 Heft. 

 Christiania Universitets-Bibliotheks Accessit-Katalog fur 18(54. 



fern Telegraph-Stationer etc. 

 Acta Universitatis Lundensis 1865. (3 Hefter). 

 Verl>andlungcn der K. K. znologisch-botanisclion Gesellschaft in 



Wien. Jahrg. 1866. 

 Nachlrage zur Flora von Nieder-Oestreich von Dr. Neilreich. 



