CHEISTIANIA VIDENSK.-SELSK. FOEHANDL. 18 84. No. 3. 3 



saaledes at hver enkelt skulde gribe 5' eller 10' over i Nabozonerne 

 for derved at gi ve Kontrol for Arbeidets Enhed. Disse Zoner blev 

 efterhaanden fordelt mellem 13 Observatorier i Europa og Amerika. 

 I Aarenes Løb er enkelte Forandringer indtraadt i den oprindelige 

 Fordeling; saaledes blev Zonen 35*^ — 40 ^ der blev paabegyndt i 

 Chicago, hvor Arbeidet imidlertid blev afbrudt ved Byens Brand 

 i 1873 uden senere at kunne gjenoptages, senere overtaget af 

 Observatoriet i Lund. 



Hver Stjerne skulde observeres mindst to Gange, en Gang i 

 hver Stilling af Instrumentet, forsaavidt dette var indrettet til at 

 lægges om i Lagerne; saafremt en over en vis Grænse gaaende 

 Uoverensstemmelse mellem disse to. efterat begge var reduceret til 

 samme Tidspunkt (1875.0), maatte vække Mistanke om en Feil ved 

 den ene eller begge, skulde T\ivlen afgjøres ved en tredie Obser- 

 vation. 



Som Fundament for Observationerne blev udvalgt 539 hensigts- 

 mæssig fordelte Stjerner, hvis Positioner for en Del var neie bekjendt 

 forud, men som samtlige skulde observeres paanyt i Pulkowa. Da 

 imidlertid de vidtløftige Observationsrækker og endnu vidtløftigere 

 Beregninger ikke lod sig tilendebringe saa snart, som ønskeligt var 

 for de forskjellige Deltagere, der ikke kunde afslutte sine egne 

 Beregninger, saalænge dette Grundlag manglede, saa blev der for- 

 uden talrige Observationer fra Pulkowa ogsaa benyttet saadanne 

 fra Greenwich og Cambridge U. S., for Declinationernes Vedkom- 

 mende tiUige fra Leipzig og Leiden. Den definitive Sammenarbei* 

 deise blev foretaget af Pr of. Amvers i Berlin og Fundamental- 

 Katalogen udgivet af ham i 1879. 



n. 



I 1869 tilsagde Prof. Fearnley Christiania Observatoriums 

 Deltagelse og overtog Zonen 65 ^ — 70 ^ Efter nogle i det samme 

 Aar udførte Prøve-Zoner, ^ alle ved nedre Culmination, blev Arbeidet 



' For Ikke-Fagmænd bemærkes, at Ordet Zone, foruden i den almindelige geome- 

 triske Betydning, efter astronomisk Sprogbrug ogsaa benyttes om den Stribe af 

 Himmelen, som med et Instrument med nogle faa Graders Bevægelse lodret paa 



1« 



