7 



Den ISde April. Philosophisk-historisk Klasse. 



(Formaud: Caspari). 



1. Dietrichson holdt et Foredrag om Stavekirkernes Kon- 

 struktion og Oprindelse. Ferst behandledes Kirkerues Konstruktion 

 og Inddeliug, hvorved Opriudelsen til Navnet ..Perial*' om Kirkens 

 bagre Taarn angaves (Perivaliiim). Overensstemmelsen med de 

 vesteuropæisk-romanske Stenkirker paavistes i det Enkelte, hvorved 

 dog navnlig Tag^-ærkets Kjelbnekoustruktion. der erindrede stærkt 

 om Baadkonstriiktionen, hævdedes som original norsk i sin Mod- 

 sætning til de engelske Tagkonstriiktioner. Derefter behandledes 

 Stavekirkernes Forhold til de evrige middelalderske Trækirkeformer 

 i Rusland, de vestslaviske Lande. Ungarn og England i den angel- 

 sachsiske Periode. Det angaves. at medens Grundformen. Lebe- 

 gangene samt selve Maaden. hvorpaa Plankerne ere indfugede i 

 Svillerne, og Ornamentikens Grundlinjer maatte ansees for ind- 

 ferte navnlig fra de britiske Oer. turde man antage, at Tågets 

 Kjelbuekonstruktion, den efter vore klimatiske Forholde afpassede 

 pyramidale Rejsning og de mythiske Fremstillinger i Ornamen- 

 tiken samt muligens Udviklingen til treskibede Kirker vare udviklede 

 efter Kirkernes Indferelse fra de angelsachsiske Lande, i vort eget 

 Land. Det søgtes dernæst godtgjort, at netop den originale Tag- 

 konstruktion allerede maatte have været fuldt færdig i de ældste 

 af vore Stavekirker, hvoraf syntes at maatte fremgaa. at en tid- 

 ligere Udvikling af lignende Bygninger maa have fimdet Sted inden 

 Landet. Saadanne Bygninger vare Hovene, hvis Parallelisme med 

 de ældste, enskibede Stavekirker paavistes gjennem Sagaernes Be- 

 skrivelse af Hovene, der synlig tildels ere blevne anvendte som 

 kiistne Kirker. Denne Anskuelse lader sig dog forene med 

 Antagelsen af Stavekirkernes angelsachsiske Oprindelse. under 

 Forudsætning af. at selve Hovene oprindelig turde være formede 

 efter de Vikingerne bekjendte kristne Kirker i Vesterled. 



2. Monrad meddelte kritiske og exegetiske Bemærkninger 

 til nogle Steder hos Plotin (jfr. Medet 30te Mai). 



