15 



til Ostgronlands Kyst. Afstanden hertil (den 80de Breddegrad) er 

 1380 Kvartmil, og herfra til Juliaiiehaab er 1620 Kvartmil, til- 

 sammen 3000 Kvartmil. Disse, tilbagelagte i 1100 Dage. give i 

 Gjeimemsnit en Hastighed af 2^4 Kvartmil i Dognet. Vi kjende 

 imidlertid Stremhastigheden paa den sidste Del af Veien ret godt. 

 Den grønlandske Polarstrem leber under Land med en Fart af 4 

 Kvartmil, men ude ved Isgrænsen med en Fart af 10— 12 Kvartmil i 

 Degnet. Regne vi med den mindste Værdi som den sandsynligste, da Is- 

 flaget, som anført, rimeligvis har holdt sig i den indre Pakis, vilde Gjen- 

 standene have brugt 405 Døgn til at drive de 1620 Kvartmil langs Grøn- 

 lands Østkyst. Resten, 695 Døgn, skulde saaledes have medgaaet til 

 Driften fra de nysibiriske Øer til Grønlands Kyst under den 80de Bred- 

 degrad. Vælges den korteste Vei, tæt forbi Polen, 1380 Kvartmil, 

 bliver Farten gjennemsnitlig 2 Kvartmil i Døgnet, en Størrelse, der 

 holder Middelveien mellem „Jeanettes" Drift af 1 Kvartmil i det 

 østsibiriske Polarhav og Øst-Grønlandsstrømmens 4 Kvartmil i 

 Døgnet. Skulde Sagerne have tåget Veien mod Vest, søndenom Franz- 

 Josephs-Land, mellem dette og Spidsbergen, og nordenom Spids- 

 bergen, gjør dette en temmelig kroget Linje, der forlænger Veien 

 betydeligt og saaledes fordrer en større Fart. Langs et Stykke 

 af denne Rute drev den østerrigske Expeditions Skib „Tegetoflf" 

 Vinteren før Franz-Josephs-Land blev opdaget, men dens Fart var 

 neppe 7* Kvartmil i Døgnet. Veien forbi Polen nordenom 

 Franz-Josephs-Land og Spidsbergen bliver herefter den sandsynligste. 

 Jeanette-Sagernes Drift viser os, ligesom den af sibiriske Lærketræer 

 bestaaende Rækved paa Spidsbergen, Grønland og Jan-Mayen, at 

 det sibiriske Ishav leverer sit Bidrag til Atlanterhavets Strøm- 

 ninger, nemlig til den østgronlandske Polarstrøm, og specielt synes 

 disse Sagers Drift at hentyde paa det ikke usandsynlige i, at 

 Egnene paa den europæiske Side af Nordpolen bestaar af Hav — 

 rigtignok stadig dækket af Ismasser, der drive mod Vest og Syd. 



3. Collett fremlagde til Trykning en Af handling om 5 for 

 Norges Fauna nye Fugle, fundne i 1883 og 1884 (trykt ovenfor 

 som No. 11), 



